ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H3111239 · 2016-05-18 00:00:00 — Fråga 2015/16:1239 Upprustning av vägar i av (M) till Statsrådet (S) Turismen är en mycket viktig basnäring i som för sin utveckling kräver goda och snabba kommunikationer. Många transporter sker via tåg och flyg, men de allra flesta transporter sker på länets vägar. Därför är det olyckligt att länet tilldelas en alltför liten del av det statliga väganslaget. Från har man lyft fram att bara får hälften av de resurser som rimligtvis borde ha tilldelats med hänsyn till länets storlek och antal mil väg. Detta leder självklart till negativa effekter, bland annat i form av sänkta hastighetsgränser på vägarna. Enligt uppgifter planerar radikala förändringar på länets vägar, där tycks bli norm på de vägar som saknar mitträcke. De förändringar som vi nu ser påverkar såväl de boende i länet som pendlar till arbetet som den så viktiga turismnäringen, som drabbas av risken att kommer längre bort från övriga . För inte länge sedan förändrades även förutsättningarna drastiskt då SJ begränsade nattågstrafiken till länet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att säkerställa en rättvis fördelning av statliga anslag för upprustning av vägar i hela ?
fr · H3111240 · 2016-05-18 00:00:00 — Fråga 2015/16:1240 Botox av (C) till Statsrådet (S) Botox är ett viktigt läkemedel, inte minst för behandling av svåra neurologiska sjukdomar. Preparatet används även vid kosmetisk behandling, bland annat för att dölja naturliga åldersförändringar. Det är ett förhållandevis dyrt läkemedel; en ampull kostar . Botox är ett läkemedel som framför allt används vid de kliniker som behandlar patienter med svåra sjukdomar, då ofta neurologiska. Skrivs preparatet ut på recept innebär det en rabatt, eftersom det omfattas av högkostnadsskyddet. Emellertid finns det rapporter som vittnar om att rabatten missbrukas. Det handlar om läkare som skriver ut preparatet på recept till individer som ska använda det vid kosmetisk behandling, något som innebär att rabatten, skattemedel, används i fel syfte. Jag vill därför fråga statsrådet : Vilka åtgärder anser statsrådet att man kan vidta för att säkerställa att skattemedel inte används för att subventionera botox till kosmetisk behandling?
fr · H3111241 · 2016-05-18 00:00:00 — Fråga 2015/16:1241 Överskottsmålet av Boriana (M) till Finansminister (S) I valrörelsen var Socialdemokraterna tydliga med att principen om att finansiera alla reformer krona för krona, som alliansregeringen framgångsrikt infört och konsekvent följt, gällde. Mycket talar för att denna princip efter valet har övergivits. riktar i sin presentade rapport kritik mot regeringen när det gäller överskottsmålet. Det finns en betydande avvikelse mellan det finansiella sparandet och vad överskottsmålet kräver, trots att ekonomin är på väg in i högkonjunktur. Rådet konstaterar även att endast en mindre del av avvikelsen kan förklaras av utgifter för asylinvandring. Om vi ska vara starkt rustade inför framtida tider av ekonomisk oro är det viktigt att vi håller på det finanspolitiska ramverket och inte överger överskottsmålet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansministern: Vilka åtgärder avser finansministern att vidta för att nå upp till överskottsmålet?
fr · H3111242 · 2016-05-18 00:00:00 — Fråga 2015/16:1242 Brandskydd för årsrika personer av (L) till Statsrådet (S) omkommer omkring 100 personer i bränder i . Nio av tio som dör i bränder gör det i sina bostäder. Årsrika människor är kraftigt överrepresenterade. Det beror på att de inte själva kan släcka en brand eller klara av att ta sig ut ur bostaden när det börjar brinna. I den nationella strategin för hur brandskyddet kan stärkas genom stöd till enskilda, framtagen av Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) , finns följande vision: ”Ingen ska omkomma eller skadas allvarligt till följd av brand.” Den nationella samverkansgruppen för brandskyddsfrågor, vars roll är att långsiktigt förvalta och vid behov utveckla den nationella strategin, utarbetade strax efter att strategin antogs en vägledning för hur kommuner kan arbeta med riskinventering och erbjudande av individanpassat brandskydd till äldre och funktionsnedsatta. Tyvärr har vägledningen ännu inte lett till tillräckligt positiva resultat. är det alltför få kommuner i som arbetar systematiskt med att erbjuda individanpassat brandskydd. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för att fler kommuner ska arbeta systematiskt med att erbjuda individanpassat brandskydd?
fr · H3111243 · 2016-05-18 00:00:00 — Fråga 2015/16:1243 Åldersbestämning av ensamkommande av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) För meddelande justitie- och migrationsministern att han vill se fler fall av en mer utförlig åldersbestämning av ensamkommande flyktingbarn. görs få sådana, och när det väl sker höjs den beräknade åldern i av fallen, enligt medieuppgifter. Att vuxna som uppger sig vara barn placeras på så kallade HVB-hem för dem som verkligen är barn och ungdomar är mycket problematiskt och kan skapa stora problem för en redan utsatt grupp. Att ministern adresserar frågan är därför mycket positivt. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsministern: Vilka åtgärder vidtar ministern för att fler ensamkommande ska åldersbestämmas och för att detta ska göras i ett tidigt skede för att undvika att vuxna placeras med barn och ungdomar?
fr · H3111244 · 2016-05-19 00:00:00 — Fråga 2015/16:1244 Doktoranders villkor av (V) till Statsrådet (S) Doktoranders villkor när det gäller finansiering är vitt skilda. Vissa finansieras av lärosätet, andra via externa forskningsmedel eller stipendier. Somliga lärosäten anser sig ha hela ansvaret för finansieringen. Om finansieringen uteblir ska alltså högskolan med egna medel försörja doktoranden. Andra tolkar det som att högskolan inte har något ovillkorligt ansvar, eller att det finns ett delat ansvar mellan högskolan och doktoranden. De praktiska och ekonomiska skillnaderna kan vara stora inom en och samma institution på lärosätet. Hur studierna finansieras har bland annat betydelse för hur mycket tid som kan ägnas åt studierna och därmed hur lång studietiden blir. Även lönen och den sociala tryggheten påverkas. Det tar olika för doktorander att färdigställa sina studier och forskning beroende på att skilda typer av forskning ser väldigt olika ut. Forskning och resultatsammanställning kan även vara svår att planera och avsätta tid till. Många doktorander känner sig stressade , och en del misslyckas med att sammanställa sina resultat till en färdig doktorsexamen beroende på tids- och finansieringsbrist. Att till exempel kunna ansöka om ett par månaders extra finansiering för att färdigställa sin examen skulle hjälpa många doktorander och skulle även ge en samhällsvinst eftersom fler doktorandexamina skulle kunna färdigställas. Mot bakgrund av vad som har anförts ovan vill jag fråga statsrådet: Vad avser statsrådet att göra för att säkerställa att fler doktorander får den tid som behövs för att färdigställa sin doktorsexamen?
fr · H3111245 · 2016-05-18 00:00:00 — Fråga 2015/16:1245 Kommunplacering i samma kommun som asylsökande bott i under asylprocessen av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Väntetiden för en asylsökande att få sin asylansökan prövad uppskattas uppgå till mellan . Trots den långa väntetiden existerar inga integrationspolitiska åtgärder att tala om. Detta har gjort att flera kommuner i stället har börjat ta saken i egna händer. har till exempel aktivt börjat arbeta med en kartläggning av tidigare arbetslivserfarenheter och kunskaper hos asylsökande som bor på asylboenden belägna i kommunen. Syftet är att så snabbt som möjligt kunna matcha ihop dem med tänkbara arbetsgivare och planera etableringen. Ett stort problem är dock om samma individer efter att asyl beviljats senare kommunplaceras i andra delar av landet. Därmed kan mycket av samma etableringsarbete gå om intet, barn tvingas på nytt att rotas upp och lämna skolan de gått i och så vidare. Omvänt måste kommuner som gjort stora ansträngningar för att sköta mottagandet på ett bra sätt börja om på nytt. Detta skapar en märklig struktur, gör allt annat än uppmuntrar till ett bra integrationsarbete och är kort och gott inte till gagn för någon. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsministern: Hur ställer sig ministern till att de som beviljats asyl i största möjligaste mån kommunplaceras i samma kommun som de bott i ? Och om ministern ställer sig positiv till detta, vilka åtgärder avser ministern att vidta för att säkerställa att detta också blir verklighet och inte hindras av byråkratiska skäl på myndighetsnivå?
fr · H3111246 · 2016-05-18 00:00:00 — Fråga 2015/16:1246 Lantbrukets konkurrenskraft av (M) till Statsminister (S) "Lika villkor" är grunden för all näringsverksamhet inom EU. Därför blir det märkligt att olika länders myndigheter kan tolka och implementera EU:s direktiv på så olika sätt. Detta gäller näringsverksamhet i allmänhet men lantbrukares villkor i synnerhet. har det blivit känt att svensk odling av lök, bönor och ekologiskt odlade växthusgrönsaker riskerar att läggas ned, då de nödvändiga växtskyddsmedlen har förbjudits i , trots att motsvarande restriktioner och tolkning av direktiven inte sker i andra EU-länder. Detta är inte hållbart. Jordbruks- och miljöministern har tillfrågats i samma ärende men har inte kunnat ge några konkreta besked. Med hänvisning till ovan vill jag fråga statsminister : Vilka åtgärder avser statsministern att vidta för att se till att de ovan nämnda statsråden agerar för att säkerställa att svenska lantbruksföretag kan konkurrera på lika villkor som lantbrukare i andra EU-länder?
fr · H3111247 · 2016-05-19 00:00:00 — Fråga 2015/16:1247 Statsministerns ställningstagande i den amerikanska valrörelsen av (SD) till Statsminister (S) I en intervju med TV4, som publicerades på tv-kanalens hemsida, låter statsministern meddela vilken presidentkandidat han helst skulle vilja se vinna det amerikanska presidentvalet samt uttrycker sig i kritiska ordalag om en annan specifikt namngiven kandidat, vilken dessutom råkar vara den ende kvarvarande kandidaten för ett av två största partier. Då vare sig statsministern eller någon annan torde kunna förutse utgången av det amerikanska presidentvalet är det i alla fall inte helt osannolikt att den av statsministern kritiserade kandidaten kan komma att vinna och bli nästa president. Det får anses anmärkningsvärt att statsministern ger uttryck för så tydliga ställningstaganden i vad som kan betecknas som andra länders interna demokratiska angelägenheter, åtminstone så länge som dessa inte strider mot folkrätten, mänskliga rättigheter, internationella konventioner eller dylikt. Man kan även fråga sig hur detta kan komma att påverka de goda relationerna med andra länders valda regeringar, som statsministern säger sig värna om, i det fall den kritiserade kandidaten sedermera vinner valet och bildar regering. Mot den bakgrunden vill jag fråga statsministern: På vilka grunder bedömer statsministern att det ankommer på honom att offentligt uttala tydliga ställningstaganden för respektive emot namngivna kandidater i andra länders val, och hur bedömer statsministern att uttalandena i detta fall skulle kunna påverka relationer med om den kritiserade kandidaten vinner valet?
fr · H3111248 · 2016-05-19 00:00:00 — Fråga 2015/16:1248 Kameraövervakning på fiskefartyg av (M) till Statsrådet (S) överlämnade alliansregeringen lagrådsremissen Införande av ett utkastförbud i till Lagrådet. Där behandlades bland annat ett förslag från Havs- och vattenmyndigheten om att införa kameraövervakning som ett led i att kontrollera utkastförbudet. Regeringen gjorde då bedömningen att det inte bör införas något krav på att fiskefartyg ska ha utrustning för kameraövervakning ombord. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Har statsrådet initierat ett arbete som rör införandet av kameraövervakning ombord på svenska fiskefartyg?
fr · H3111249 · 2016-05-19 00:00:00 — Fråga 2015/16:1249 Bevarande och utveckling av den svenska modellen av (S) till Närings- och innovationsminister (S) Riskkapitalbolaget , som köpte Findus i , meddelade att fabriken ska läggas ned och att produktionen ska flyttas till . 450 personer har varslats om uppsägning och runt 500 odlare berörs av beskedet. Detta är ett hårt slag mot och . För många människor väntar arbetslöshet, och för en hel bransch av ärtodlare råder stor osäkerhet om framtiden. I är det relativt billigt att säga upp personal och lägga ned företag. Det kan ses som en viktig konkurrensfördel för oss när nya företag ska välja placering. som ett exportberoende land måste naturligtvis göra det attraktivt för internationella företag att etablera sig i landet. Det är en viktig del av den svenska modellen. Men i den globaliserade värld vi lever i med riskkapitalister som är ute efter att tjäna snabba pengar på att köpa upp och lägga ned lönsamma företag, skapar det också problem. Med anledning av detta vill jag fråga närings- och innovationsminister : Avser näringsministern att göra något för att bevara och utveckla den svenska modellen genom någon form av reglering så att det kostar att lägga ned lönsamma företag, eller att kräva att företag som vill lägga ned sin verksamhet gör en grundlig analys av de samhällsekonomiska effekterna?
fr · H3111250 · 2016-05-19 00:00:00 — Fråga 2015/16:1250 Båtregister av (S) till Statsrådet (S) I min hemkommun likväl som i många andra kustkommuner påträffas övergivna båtar. De ligger angjorda i eller utanför kommunala hamnar, vid båtklubbar eller någonstans i skärgården. är det båtar som inte är stulna eller där ägare inte kan spåras. Dessa båtar kan i princip inte flyttas utan att det riskerar att betraktas som egenmäktigt förfarande. Den som flyttar en sådan båt och förorsakar en skada kan bli ersättningsskyldig. En möjlighet i dessa fall är att begära biträde hos kronofogden för bortforsling, vilket förutsätter en polisanmälan. Begäran måste innehålla namn, adress och helst personnummer på den som äger den båt som begärs flyttad för att kronofogden ska kunna debitera kostnaden rätt. Annars sker ingen bortforsling. Här döljer sig enligt min mening ett moment 22. Skrotbåtar kan ligga i skärgården utan att det lagligen går att ingripa. Det händer även att värdefulla båtar, utan spårbar ägare, ockuperar platser i båtklubbar eller annorstädes utan att vare sig polis, kronofogde eller hamnkaptener egentligen får flytta dem. Många aktörer, till exempel polisen, , kronofogden, länsstyrelserna och , kan helt eller delvis bli inblandade i frågan, men under oklara ansvarsförhållanden. De allra flesta av dessa båtar går det inte att spåra någon ägare till eftersom de aldrig har funnits med i något register. Kostnaden hamnar då hos kommunens skattebetalare. registreras bilar, lastbilar, motorcyklar, släpvagnar och men inte båtar. Det hade varit rimligt att båtar liksom bilar registrerades, vilket gjordes och . Det borde också finnas krav på märkning av båtarna redan vid produktionen. Ett båtregister har efterfrågats av såväl polis och tull som kustkommuner, som uttryckligen vill att ett sådant återinförs. Detta som en del i att se till att det är den som ”skräpat ned” som ska betala. Med anledning av detta skulle jag vilja fråga statsrådet : Hur ser statsrådet på möjligheten att inrätta ett båtregister eller andra regelverk för att underlätta för kommunerna att lösa detta problem?
fr · H3111251 · 2016-05-19 00:00:00 — Fråga 2015/16:1251 Skrotade fritidsbåtar av (S) till Justitie- och migrationsminister (S) I min hemkommun likväl som i många andra kustkommuner påträffas övergivna fritidsbåtar. De ligger angjorda i eller utanför kommunala hamnar, vid båtklubbar eller någonstans i skärgården. De är oftast inte anmälda som stulna och ägare kan i många fall inte spåras. Dessa båtar kan i princip inte flyttas utan att det riskerar att betraktas som egenmäktigt förfarande. Den som flyttar en sådan båt och förorsakar en skada kan bli ersättningsskyldig. En möjlighet i dessa fall är att begära biträde hos kronofogden för bortforsling, vilket förutsätter en polisanmälan. Begäran måste innehålla namn, adress och helst personnummer på den som äger den båt som begärs flyttad för att kronofogden ska kunna debitera kostnaden rätt. Annars sker ingen bortforsling. Här döljer sig enligt min mening ett moment 22. Skrotbåtar kan ligga i skärgården utan att det lagligen går att ingripa. Det händer även att värdefulla båtar, utan spårbar ägare, ockuperar platser i båtklubbar eller annorstädes utan att vare sig polis, kronofogde eller hamnkaptener egentligen får flytta dem. Många aktörer, till exempel polisen, , kronofogden, länsstyrelserna och , kan helt eller delvis bli inblandade i frågan, men under oklara ansvarsförhållanden. De allra flesta av dessa båtar går det inte att spåra någon ägare till eftersom de aldrig har funnits med i något register. Kostnaden hamnar då hos kommunens skattebetalare. I de fall där det inte går att fastställa vem som är ägare bör det skapas legala möjligheter att ingripa genom att skapa en samlad lagstiftning som reglerar fall som dessa. Med anledning av detta skulle jag vilja fråga justitie- och migrationsminister : Hur ser ministern på möjligheten att ändra lagstiftning och regelverk för att underlätta för kommunerna att lösa detta problem?
fr · H3111252 · 2016-05-20 00:00:00 — Fråga 2015/16:1252 Schablonisering av särskilda bidrag till ensamkommande barn av (C) till Justitie- och migrationsminister (S) Ensamkommande barn har rätt till viss utrustning som de gode männen ska ansöka om på en särskild blankett där allting måste specificeras. Plagg för plagg, ned till minsta lilla strumpa. Utöver bidrag för kläder ansöker man om bidrag för busskort, utrustning för skolgymnastik med mera. Varje ansökan ska innehålla en motivering till varför barnet behöver detta. Vid träffar med gode män har det framkommit att de i flera fall fått olika mycket pengar efter handläggning. Detta trots att de har fyllt i blanketten likadant, att deras barn bor på samma boende och att barnen inte har några tillgångar. Flera gode män säger att skillnaderna har ökat markant . Detta leder till stor och onödig administration då olika handläggare måste pröva varje fall för sig, trots att det rör sig om områden som skulle kunna schabloniseras. Det leder också till frustration, avundsjuka och konflikter bland barnen, som trots lika förutsättningar behandlas olika. Det här skulle kunna lösas genom att schablonisera beloppet. Då skulle man frigöra handläggares tid i , förenkla de gode männens arbete och minska konflikter mellan ensamkommande barn. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Avser ministern och regeringen att schablonisera bidragen till ensamkommande barn eller på annat sätt lösa de här problemen?
fr · H3111253 · 2016-05-20 00:00:00 — Fråga 2015/16:1253 Reserekommendationer till Somaliland av (L) till Utrikesminister (S) firade Somaliland som utropad självständig stat. Somaliland är ännu inte erkänt av omvärlden, men har genomfört flera godkända val som har berömts av internationella valobservatörer på plats. Landet har en president, ministrar, olika politiska partier, pass, parlament och valuta. Denna goda demokratiska utveckling måste stödjas i en del av som annars kantas av oro, terrorism, diktatur och fattigdom. Med anledning av säkerhetsläget avråder och tills vidare från alla resor till , och uppmanar de svenska medborgare som befinner sig i att lämna landet. Enligt i gäller avrådan även de norra regionerna Somaliland och Puntland, med undantag för och Berbera där en avrådan från icke nödvändiga resor gäller tills vidare. Situationen i Somaliland skiljer sig emellertid markant från den i , och har kallat Somalilands huvudstad för mest säkra. Jag vill med bakgrund av ovanstående fråga utrikesminister : Ämnar utrikesministern lätta på reserekommendationerna för Somaliland?
fr · H3111254 · 2016-05-20 00:00:00 — Fråga 2015/16:1254 Muslimska staters avstängning av hbtq-organsationer till av (L) till Utrikesminister (S) () har fått FN att stänga ute elva hbtq-organisationer från den konferens om aids som ska hållas i . Det är 51 muslimska stater som ligger bakom. De grupper som inte får delta kommer bland annat från , , , , , och , och ett par av dem är panafrikanska. Detta är bedrövligt, inte minst eftersom hbtq-personer ofta löper större risk att drabbas av sjukdomen. Det kommer att vara svårare att förebygga hiv/aids om organisationer som dessa utestängs. EU, och har protesterat mot världssamfundets beslut. bör hålla en hög profil i frågor som dessa och arbeta för att den utveckling världen sett vad gäller hbtq-personers rättigheter inte rullas tillbaka. Då kan inte konservativa länder stå oemotsagda. Mot bakgrund av detta vill jag fråga utrikesminister : På vilket sätt kommer utrikesministern att arbeta för att hbtq-grupperna tillåts att delta i konferensen ?
fr · H3111255 · 2016-05-20 00:00:00 — Fråga 2015/16:1255 Bistånd till Somaliland av (L) till Statsrådet (MP) Mitt på ligger Somaliland, stundom kallat bäst bevarade hemlighet. Somaliland var ett brittiskt protektorat (Brittiska Somaliland) då landet blev en självständig stat erkänd av över ett trettiotal länder, däribland och . Sedan gick landet upp i den nya staten . Krig bröt ut och stora flyktingvågor skapades efter massiva bombanfall mot Somaliland från regimen i . Somaliland förklarade sig självständigt från och har flera val hållits som berömts av internationella valobservatörer på plats. Denna goda demokratiska utveckling måste stödjas i en del av som annars kantas av oro, terrorism, diktatur och fattigdom. Somaliland är ännu inte erkänt av omvärlden men har genomfört flera godkända val, har en president, ministrar, olika politiska partier, pass, parlament och valuta. Landet åtnjuter visst biståndsstöd som huvudsakligen kanaliseras via internationella organisationer eller världssamfundet. Flera länder, däribland , , och , har startat fonden . Mot bakgrund av det ovan sagda vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Tänker statsrådet ta initiativ för att stödja den goda demokratiska utvecklingen i Somaliland genom att ansluta sig till och starta ett svenskt biståndskontor i huvudstaden ?
fr · H3111256 · 2016-05-20 00:00:00 — Fråga 2015/16:1256 Utveckling av totalförsvaret av (S) till Försvarsminister (S) har på väldigt drabbats av en rad allvarliga händelser. Det har varit radarhaveri på , räddningstjänstens kommunikationssystem har varit ur funktion, det har varit avbrott på SOS alarm, datahaveri hos SR och SVT i , trasiga sändarmaster i Häglared och och avbrott i SJ:s bokningssystem. har det varit överbelastningsattacker mot svenska mediehus och brand i ställverk på . Enligt medieuppgifter säger professorn i underrättelseanalys att scenariot stämmer överens med en bild av så kallad hybridkrigföring som har vuxit fram sedan den ryska Krimoperationen 2014. Tillsammans ger detta en oroande bild. Regeringen har själv konstaterat att det säkerhetspolitiska läget i vårt närområde har försämrats. beslutade om mål för det militära och civila försvaret i enlighet med regeringens försvarspolitiska proposition. När det gäller det civila försvaret innebär beslut att det ska värna civilbefolkningen, säkerställa de viktigaste samhällsfunktionerna och bidra till Försvarsmaktens förmåga vid ett väpnat angrepp eller krig i vår omvärld. För att nå målen beslutade regeringen att Försvarsmakten, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap och övriga berörda civila myndigheter ska återuppta en sammanhängande planering för totalförsvaret. Uppdraget ska senast återrapporteras till regeringen. Min fråga till försvarsministern är: Hur avser försvarsministern att gå vidare i arbetet med att utveckla ett modernt totalförsvar?