frs · H3121366 · 2016-06-28 00:00:00 — Dnr S2016/04344/FS Folkhälso-, sjukvårds- och idrottsministern Svar på fråga 2015/16:1366 av (C) Regelverk för tandblekning har frågat mig om jag ämnar vidta några åtgärder för att säkerställa att salonger som erbjuder tandblekning följer de regelverk som finns för kosmetiska produkter respektive medicintekniska produkter. Kosmetiska produkter regleras i och rådets förordning (EG) 1223/2009 om kosmetiska produkter. Samma regler gäller därmed i alla länder i EU/EES. Av förordningen framgår dock att medlemsländerna ska ta fram nationella regler för sanktioner samt märkningsregler för produkter som inte förförpackas. Straffsanktioner som blir tillämpliga när en produkt på den svenska marknaden bryter mot reglerna finns i (1998:808). Förordningen 1223/2009 ställer krav på medlemsländerna att utföra tillsyn av de kosmetiska produkterna. Enligt miljötillsynsförordningen (2011:13) har och de kommunala miljö- och hälsoskyddsnämnderna tillsynsansvar för produktområdet kosmetiska produkter. Regler om tandblekningsmedel med väteperoxid infördes i regelverket för kosmetika . Tandblekningsprodukter med en koncentration mellan tillsatt eller frisläppt väteperoxid är endast tillåtna för försäljning till tandläkare. Den första behandlingen i varje behandlingsomgång ska genomföras av en tandläkare som har kvalifikationer enligt EU-direktiv /36/EG. Tandblekningsprodukter som innehåller maximalt tillsatt eller frisläppt väteperoxid får säljas till konsument utan överinseende av tandläkare. har i olika sammanhang klargjort att tandblekningsmedel omfattas av bestämmelserna för kosmetiska produkter, då syftet är att förändra utseendet, och att de därmed inte ska vara CE-märkta enligt det medicintekniska regelverket. Detta informerar om på sin hemsida. Enligt uppgift förekommer det dock att medel med en högre koncentration av väteperoxid än den som medges i kosmetikaförordningen används på exempelvis skönhetssalonger. Det finns vissa oklarheter kring klassificeringen av tandblekningsprodukter och det förekommer att tillverkarna väljer att CE-märka dem som medicin-tekniska produkter. gjorde en kartläggning av marknaden i syfte att få en uppfattning om vilka produkter som fanns på marknaden och om dessa var CE-märkta. Vad gäller de produkter som hade konsta-terats sakna CE-märkning följdes dessa upp i ett 10-tal tillsynsärenden . Dessa produkter hade inte för höga halter väteperoxid men uppvisade brister i märkningen. Vad gäller de medicintekniska produkterna verkar för att frågan ska omhändertas på EU-nivå eftersom det råder fri rörlighet för medicintekniska produkter inom EU. Företrädesvis bör detta enligt myndigheten ske genom att anmälda organ (tredjepartsgranskare) upphör med utfärdande av s.k. CE-certifikat som krävs för att produkterna ska kunna CE-märkas och sättas på marknaden. I linje med detta har varit i kontakt med distributörer, tillverkare och anmälda organ. Som framgår av denna beskrivning pågår det alltså ett arbete för att förhindra att dessa produkter tillhandahålls och används på ett sätt som bl.a. kan medföra risker för konsumenternas hälsa. Jag avser att hålla mig informerad om den fortsatta utvecklingen. Det kan tilläggas att en utredning om estetiska behandlingar och andra ingrepp med medicinska risker utanför hälso- och sjukvården och tandvården, den s.k. , lämnande sitt betänkande , i vilket man föreslog en ny lag för konsumentskydd av kroppsbehandlingar som görs i estetiskt syfte. Beredning av de lämnade förslagen pågår inom . Remissinstanserna har dock inte varit odelat positiva, vilket gör beredningsläget komplicerat.