frs · H3121307 · 2016-06-08 00:00:00 — Dnr Ku2016/01429/D Svar på fråga 2015/16:1307 av (M) Förebyggande arbete mot våldsbejakande extremism har frågat mig vilka ytterligare åtgärder jag som kultur- och demokratiminister avser vidta för att säkerställa att kommuner ska bedriva ett kvalificerat och genomtänkt förebyggande arbete mot våldsbejakande extremism. Jag delar uppfattningen att personer som oroar sig för en anhörig och tar mod till sig och söker hjälp snabbt och enkelt ska kunna få kontakt med relevanta myndigheter. Det är bl.a. av detta skäl som regeringen har gett den nationella samordnaren i uppdrag att genomföra en pilotverksamhet med en nationell stödtelefon. Genom stödtelefonen kan föräldrar, anhöriga och syskon, men också olika yrkesgrupper, få råd och vägledning. gjorde den nationella samordnaren en kartläggning av arbetet mot våldsbejakande extremism i kommunerna. En fjärdedel av kommunerna anger att det existrerar någon form av våldsbejakande extremism i deras kommun. Totalt har av kommunerna ett pågående strukturerat arbete. De har antingen tagit fram en handlingsplan eller är på väg att ta fram en sådan, alternativt har kommuner tagit fram riktlinjer för arbetet och inkluderat dessa riktlinjer i andra handlingsplaner. Mycket arbete återstår dock och de insatser som har gjorts behöver utvecklas och konkretiseras ytterligare. fattade därför regeringen beslut om att förlänga den nationella samordnarens uppdrag till . utsågs till ny nationell samordnare. Att det fortsatt finns en nationell struktur som kan driva på utvecklingen av det förebyggande arbetet är mycket viktigt. I detta arbete är det fortsatt högt prioriterat att stödja kommunerna i att utveckla sitt arbete och göra det tillsammans med de myndigheter som har tagit fram stöd för olika personalgrupper, t.ex. stödmaterial för personal. Pilotverksamheten med en nationell stödtelefon kommer också att fortsätta. Det är viktigt att de som ringer den nationella stödtelefonen kan få konkret stöd i den kommun där de bor, i form av exempelvis information, råd och stöd i dessa frågor. Vilka insatser som är mest ändamålsenliga kan dock skilja sig åt mellan olika kommuner beroende på vilka problem som finns. Det är viktigt att kommunernas ansvar för att förebygga våldsbejakande extremism tydliggörs. I den överenskommelse kring åtgärder mot terrorism som har slutits mellan regeringen och , finns en enighet om att kommunerna har ett ansvar för ett strukturerat och konkret arbete med att förebygga radikalisering och rekrytering till våldsbejakande grupper. Av överenskommelsen framgår att det är viktigt att det lokala och centrala ansvaret samspelar när det gäller återvändare och att regeringen ska överväga vilka åtgärder som kan vidtas om det finns kommuner som inte lever upp till sitt ansvar. Regeringen har mot denna bakgrund gett den nationella samordnaren i uppdrag att analysera vilket ansvar kommunerna har för, och vilket arbete de bedriver med, att förebygga radikalisering och rekrytering till våldsbejakande grupper och utifrån analysen utreda olika alternativ till hur kommunernas ansvar bör utformas, samt föreslå vilka åtgärder som skulle kunna vidtas mot kommuner som inte lever upp till sitt ansvar. Förslag om detta ska redovisas . Förutom dessa insatser med fokus på kommunerna har den nationella samordnaren fått i uppdrag att utreda och föreslå hur det förebyggande arbetet mot våldsbejakande extremism bör samordnas och organiseras nationellt inom ramen för befintlig myndighetsstruktur , Flera myndigheter har på uppdrag av regeringen också tagit fram vägledning för olika yrkesgrupper. kommer den nationella samordnaren att göra en delredovisning av sitt arbete och ytterligare åtgärder kan komma framöver.