ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H3111157 · 2016-04-26 00:00:00 — Fråga 2015/16:1157 som svenskt flygnav av (M) till Statsrådet (S) presenterade regeringens utredare sina slutsatser beträffande framtiden för . Under presentationen talade sig varm för och dess betydelse och beskrev som ”nav mot världen”. beskrev det som ett problem att människor i använder och som huvudsaklig flygplats och nav mot omvärlden. Resonemanget är bakvänt på många sätt. , både på svensk och på dansk sida, är en viktig tillväxtregion och står för drygt en fjärdedel av den totala bruttonationalprodukten i och . – största flygplats – har en viktig roll i detta och är således, sett till vilka som nyttjar den, inte bara en dansk flygplats utan också en mycket viktig svensk flygplats. Ungefär en tredjedel av personalen på flygplatsen är dessutom svensk. Det betyder att det bör ligga i varje svensk regerings intresse att säkerställa att även framöver fortsätter ha en stark ställning, eftersom det vore bra för . Uttalandet från får naturligtvis stå för honom, men är inte unikt. Både offentliga företrädare och näringslivsrepresentanter ger emellanåt uttryck för liknande uppfattningar och ger därmed intryck av att snarare representera än hela . Det får dock inte råda några tveksamheter om hur regeringen förhåller sig i dessa viktiga frågor. Det är mycket viktigt att regeringen inte medverkar till aktiviteter som syftar till att försvaga . Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Hur ser statsrådet på roll som ett viktigt flygnav för framöver, och på vilket sätt är statsrådet beredd att i och i internationella sammanhang verka för att behåller sin starka ställning?
fr · H3111158 · 2016-04-27 00:00:00 — Fråga 2015/16:1158 stöd till det jordbävningsdrabbade av (V) till Statsrådet (MP) drabbades av den värsta jordbävningen i landets historia. Skalvet mätte , och över 650 döda kroppar har påträffats under rasmassorna. 58 människor saknas, enligt de senaste uppgifterna. Över 16 600 sårade människor har fått vård, och 26 000 människor är hemlösa. 6 998 hus är totalförstörda. 2 740 hus, väg och 281 skolor har skadats av skalvet. Omkring en halv miljon människor behöver mathjälp, enligt WFP. Enligt preliminära beräkningar väntas kostnaderna för jordbävningen bli , och det kommer att ta för samhället att återhämta sig. Över 700 efterskalv har uppmätts efter jordbävningen, varav tre mätte över . har 28 länder skickat hjälp till . Varje timme är värdefull. Bland de länder som bidragit finns och men också och . har tidigare bistått andra länder i liknande situationer. Ministern besöker i skrivande stund , på årsdagen av jordbävningen som drabbade landet 2015, för att följa upp den svenska hjälpinsatsen. Behoven i är stora, och alla insatser behövs. Jag vill därför fråga statsrådet : Vilka initiativ avser statsrådet att ta för att ska bistå i den akuta nödsituation som landet befinner sig i?
fr · H3111159 · 2016-04-27 00:00:00 — Fråga 2015/16:1159 Stöd till återuppbyggnad post-Daish av (L) till Statsrådet (MP) Det är nu Sinjar befriades från Daishs brutala ockupation av kurdiska peshmergastyrkor med stöd av koalitionens flygattacker. Även andra områden har kunnat återtas. Men fortfarande har minoriteter som exempelvis yazidierna inte kunnat återvända eftersom viktiga basfunktioner för samhället såsom vatten, elektricitet och grundläggande infrastruktur för hälsa och utbildning saknas efter striderna. Många av dessa internflyktingar vill stanna i regionen men kan inte se någon framtid. Hoppet börjar tryta. krävs att det internationella samfundet ger sitt stöd för att minoritetsfolken ska kunna återvända. Byarna måste återuppbyggas. Infrastruktur, sjukhus och skolor måste fungera. Mot denna bakgrund vill jag fråga statsrådet : Vad gör regeringen finansiellt och politiskt för att fördrivna minoritetsgrupper ska kunna återvända till de områden som varit ockuperade av Daish?
fr · H3111160 · 2016-04-27 00:00:00 — Fråga 2015/16:1160 Regioner av (M) till Statsrådet (S) Regeringen arbetar hårt för att driva igenom den största förändringen av indelning . Detta är en fråga som berör alla invånare i vårt land, speciellt invånarna i mitt hemlän , då det föreslås att vi ska ingå i en region bestående av halva yta. Hur sjukvården kommer att bli bättre och mer jämlik med en ny regionindelning har jag svårt att se. Hur fyra landsting, med väldigt dålig ekonomi, skulle kunna vända detta till något bättre har jag också svårt att se, om inte riktigt stora strukturåtgärder genomförs. Skulle det ske kan man inte behålla en jämlik vård över hela regionen och . I en frågestund i svarade statsrådet att ”det är viktigt att vi driver igenom denna förändring, inte för att regeringen vill det utan för att det finns önskemål från dem som arbetar i sjukvården och har kunskap om sjukvårdens utmaningar”. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet: Vilka inom sjukvården har uttryckt ett önskemål om en annan regionindelning, och då speciellt inom de fyra nordligaste länen?
fr · H3111161 · 2016-04-27 00:00:00 — Fråga 2015/16:1161 Personer på asylboenden med behov av särskilt stöd av (KD) till Justitie- och migrationsminister (S) tillhandahåller asylboenden anpassade till personer som befinner sig i en särskilt utsatt situation. Myndigheten exemplifierar på sin hemsida med hbtq-personer, ensamkommande barn, äldre, gravida eller ensamstående med minderåriga barn. Det kan också handla om att man är allvarligt sjuk eller har en funktionsnedsättning eller psykiska besvär. Andra skäl som föreligger för ett särskilt anpassat boende kan vara upplevda händelser i form av människohandel, tortyr, våldtäkt eller andra former av psykologiskt, fysiskt eller sexuellt våld, eller kvinnlig könsstympning. För dessa personer, om de befinner sig i en särskilt utsatt situation, lovar myndigheten på sin hemsida att försöka hitta en lösning som ska vara trygg och bra för personen i fråga. Detta är lovvärt. har vi emellertid en situation där religiös förföljelse blivit en mycket påtaglig realitet. I synnerhet kristna som konverterat från islam befinner sig i ett mycket utsatt läge på asylboenden i . På frågan om myndigheten delar bilden att kristna skulle vara särskilt utsatta kan man dock inte instämma och listar följaktligen inte denna grupp bland personer som kan ha behov av anpassat boende. I verkligheten saknas inte rapporter och vittnesbörd från kristna som upplever en mycket hotfull vardag på våra asylboenden. Jag arrangerade ett seminarium i där personer som verkar som frivilliga på flyktingboenden berättade om vardagen i sitt engagemang. En flyktingpastor berättade på seminariet hur han dagen före seminariet kontaktats av en kvinna som inte vågade gå ut ur sitt rum av rädsla för islamistiska extremister på boendet. Min farhåga är att människor som förföljs och trakasseras utifrån sin tro på svenska asylboenden riskerar att utsättas för fara när myndigheten exkluderar dem från den kategori man särskilt kan arrangera skyddat boende för. Jag vill därför fråga justitie- och migrationsministern: Avser ministern att vidta några åtgärder för att främja möjligheterna för utsatta troende att få ett anpassat boende i samband med sin asylansökningstid?
fr · H3111162 · 2016-04-28 00:00:00 — Fråga 2015/16:1162 Insynsråd vid av (M) till Statsrådet (MP) Den statliga myndigheten saknar , till skillnad från andra statliga myndigheter, ett fungerande insynråd. Trots att det tidigare rådets mandatperiod löpte ut har regeringen ännu inte tillsatt något nytt. Insynsråden vid de statliga myndigheterna är viktiga och angelägna. Myndighetschefen är ordförande i insynsrådet och ska hålla rådet informerat om verksamheten. har inga beslutsbefogenheter, men rådets uppgift är bland annat att utöva insyn och att ge myndighetschefen råd. Den tidigare bostadsministern meddelade att det var regeringens avsikt att tillsätta nya ledamöter till insynsråd och att frågan var under beredning i , men ännu har ingenting hänt. Mot bakgrund av ovanstående är därför min fråga till statsrådet : Avser statsrådet och regeringen att tillsätta något nytt insynsråd vid och i så fall när?
fr · H3111163 · 2016-04-28 00:00:00 — Fråga 2015/16:1163 Stöd till islamistiska organisationer av (SD) till Kultur- och demokratiminister (MP) har svensk politik präglats av att främja och anamma utländska kulturer och sådant som anses stärka mångkulturen i . Inte minst har nyhetsrapporteringen även gjort gällande att regeringens och regeringspartiernas kopplingar till islamism med rätta rört upp känslor. Konsekvenserna har bland annat blivit att en minister lämnat sin post och en miljöpartistisk kandidat till har avstått från att kandidera. Det finns dock fortfarande starka kopplingar mellan svenska politiker och radikala personer, vilkas syfte är att än mer föra in islamismen i det svenska samhället. Från statens sida, men även genom kommuner och myndigheter, ges likaså ekonomiska medel till föreningar med starka kopplingar till exempelvis Muslimska , eller Daish/Islamiska staten. Exempel på den sortens organisationer kan bland annat nämnas Islamiska och närstående verksamheter så som ungdomsorganisationen , studieförbundet , biståndsorganisationen och scoutrörelsen muslimska scouter. Vi har även sett hur Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällsfrågor (tidigare ) beviljat bidrag till organisationen , SFM (tidigare Troende unga framtida förebilder, TUFF) trots att myndigheten i sina stadgar inte stöder verksamheter som "strider mot demokratins idéer, det vill säga tanken om alla människors lika värde". SFM har likaså beviljats stöd från . Trots befintliga texter om att inte stödja antidemokratiska eller intoleranta krafter i samhället är det tydligt att jihadistfrämjande verksamheter som har tydliga antidemokratiska och människofientliga motiv till stor del frodas genom svenska skattepengar. När så är fallet bör något göras. Min fråga till kultur- och demokratiminister är: Avser kultur- och demokratiministern att vidta åtgärder för att våra gemensamma tillgångar inte går till organisationer med kopplingar till den här typen av antidemokratiska, kvinnofientliga, antisemitiska och i allmänhet islamistiska rörelser?
fr · H3111164 · 2016-04-28 00:00:00 — Fråga 2015/16:1164 Arbetsförmedlingens upphandling av arbetsmarknadsutbildning av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) I en artikel i framkommer att felaktiga upphandlingar och bristande planering gör att Arbetsförmedlingen skjuter upp arbetsmarknadsutbildningar för miljardbelopp. Det innebär att utbildningar på många områden där det råder brist på kompetens uteblir. Det kan aldrig accepteras. Dessvärre är detta inte första gången vi ser problem med Arbetsförmedlingens verksamhet. har bland annat mot den bakgrunden begärt en översyn av verksamheten – något som regeringen ännu inte hörsammat. Regeringen har minskat styrningen av myndigheten. Jag menar att den strategin inte verkar fungera. Med anledning av ovanstående vill jag fråga arbetsmarknadsminister : Hur avser arbetsmarknadsministern att agera med anledning av de misslyckade upphandlingarna av arbetsmarknadsutbildningar?
fr · H3111165 · 2016-04-28 00:00:00 — Fråga 2015/16:1165 Begreppet grovt upphovsrättsbrott av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Vid näringsutskottets offentliga utfrågning om piratkopiering och andra rättighetsintrång på den digitala marknaden, , gav statsrådet uttryck för att ta initiativ när det gäller lagstiftningsförslag för att bekämpa den ekonomiska brottslighet som piracy utgör. Ett av de förslag som statsrådet tog upp är att införa begreppet grovt upphovsrättsbrott. Jag välkomnar att regeringen nu har anslutit sig till linje, då vi har motionerat om ett sådant förslag. De låga straffvärdena som gäller leder till att polis och åklagare är förhindrade att använda vissa verktyg för att bekämpa den mycket utbredda piratkopieringen. Jämfört med annan brottslighet som kan ge motsvarande ekonomisk som immaterialrättsintrång är maxstraff mycket lågt. Ett grovt brott med ett maxstraff borde därför införas på immaterialrättsområdet. Med anledning av ovan vill jag fråga justitie- och migrationsminister : När kan vi förvänta oss att justitie- och migrationsministern tar nästa steg för att införa begreppet grovt upphovsrättsbrott?
fr · H3111166 · 2016-04-29 00:00:00 — Fråga 2015/16:1166 Uppföljning av Kemikalieinspektionens instruktion av (M) till Klimat- och miljöminister (MP) Ett konkret, högst aktuellt och närmast akut problem för svenskt jordbruk är att Kemikalieinspektionen gör helt andra tolkningar av avseende växtskyddsmedel än vad övriga länder gör. Jag har tidigare lyft problemen bland annat i interpellationsdebatter med både landsbygdsministern och miljöministern. Det finns åtskilliga fall där Kemikalieinspektionen inte tillåter växtskyddsmedel som andra länder i EU har godkänt eller gett dispens för. Det leder till att svenskt lantbruk slås ut och att jordbruksprodukterna i stället importeras från länder utan våra tuffa krav. Det är inte bra för svenskt jordbruk, och det är heller inte bra för miljön eftersom miljöproblemet bara flyttas till ett annat land. Ett problem är att myndigheten inte verkar väga in vilka effekterna av besluten blir på helheten. Stuprörstänkande är sällan bra, men på det här området blir effekterna närmast förödande. Kemikalieinspektionen fattar sina beslut utan hänsyn till hur odlingen påverkas eller vilka miljöeffekterna blir om importen från andra länder – utan våra miljökrav – ökar som ett resultat av besluten. I förordning (2009:947) med instruktion för Kemikalieinspektionen står bland annat följande: ”4 § Kemikalieinspektionen ska särskilt 4. informera, stödja och samverka med företag, myndigheter och andra berörda om kemiska produkter, biotekniska organismer, kemikaliesäkerhet och gällande regler samt i frågor som rör inspektionens verksamhet” Vår uppfattning är att detta inte fungerar tillfredsställande, och vi har därför föreslagit, förutom andra åtgärder på området, att regeringen borde ge ett tydligare uppdrag till Kemikalieinspektionen att jobba med detta. Men givet den tydliga instruktion, citerad ovan, som trots allt finns är det ändå relevant att tydliggöra på vilket sätt myndigheten arbetar för att följa sin instruktion. Med anledning av ovanstående vill jag fråga klimat- och miljöminister : På vilket sätt följer ministern och regeringen upp att Kemikalieinspektionen följer den del av instruktionen som citeras ovan, och kan ministern till lämna en fullständig redogörelse över den muntliga och skriftliga redovisning av detta som regeringen fått ta del av?
fr · H3111167 · 2016-04-29 00:00:00 — Fråga 2015/16:1167 De västsahariska flyktinglägren och den befriade delen av av (V) till Utrikesminister (S) I en interpellationsdebatt om den svenska Västsaharapolitiken uttryckte utrikesministern positiva förhoppningar angående den senaste tidens utveckling inom FN när det gäller . Som ett exempel på det nämndes generalsekreterare resa till de västsahariska flyktinglägren och den befriade delen av landet som genomfördes . Utrikesministern nämnde att det var FN:s generalsekreterare var där senast – då hette generalsekreteraren . Det hinner onekligen hända en del under . Utrikesministern betonade att det är av största vikt att vi engagerar oss konstruktivt och försöker hitta en väg framåt för att finna en lösning på den långa konflikten. Det vore väl att utrikesministern själv besökte de västsahariska flyktinglägren och den befriade delen av . Ett sådant besök skulle vara ett tydligt exempel på konstruktiva engagemang och skulle inge nytt hopp hos det luttrade västsahariska folket. Ett besök av den svenska utrikesministern skulle också hjälpa till att lyfta frågan internationellt och kunna inspirera andra länder till att uppmärksamma svåra situation. Ett besök skulle självklart även bidra till att utrikesministern med egna ögon får möjlighet att studera den aktuella situationen samt samtala med representanter för det västsahariska folket på olika nivåer. Jag vill därför fråga utrikesministern: Avser utrikesministern att, mot bakgrund av det som har framförts, besöka de västsahariska flyktinglägren och den befriade delen av , och i så fall när?
fr · H3111168 · 2016-04-29 00:00:00 — Fråga 2015/16:1168 Styrning av myndigheter för ett bättre företagsklimat av (M) till Närings- och innovationsminister (S) NNR presenterade en rapport , Bättre styrning för effektivare regelverk. 24 myndigheters, med stor påverkan på företagens regelbörda, regleringsbrev granskades. Endast tre av dem hade uppdrag att förbättra regelverken för företag. Fler myndigheter måste få uttryckliga direktiv att jobba med regelförenklingsfrågor. En stor del av de regler som berör företag genomförs och tillämpas av myndigheter. Därför bör regleringsbreven och instruktionerna innehålla uttryckliga direktiv och uppdrag till myndigheterna att arbeta med dessa frågor. Med anledning av ovan anförda vill jag fråga närings- och innovationsministern följande: Vad avser regeringen att vidta för åtgärder för att styra myndigheter för att minska regelkrånglet?
fr · H3111169 · 2016-04-29 00:00:00 — Fråga 2015/16:1169 Hotade jobb i kärnkraftsindustrin av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) Den svenska kärnkraften kan tvingas stänga om inte effektskatten tas bort. Konsekvenserna för den elintensiva industrin och elförsörjningen är stora. I en rapport som Fortum presenterat framgår att kärnkraftsindustrin totalt sysselsätter minst 21 000 personer i . Ca 6 000 personer arbetar vid kärnkraftverken i Forsmark, , och . Utöver dessa finns många leverantörer av produkter och tjänster, såväl i våra regioner som i övriga . Det rör sig om allt från skyddsvakter, service- och underhållsentreprenörer till teknikkonsulter och turbintillverkare. Totalt sett levererar över 2 000 företag material och tjänster till de svenska kärnkraftverken. Många arbetsplatser knutna till kärnkraftsindustrin finns i , , , och . Studien pekar också mot att varje jobb på ett kärnkraftverk skapar 2,5 jobb ytterligare bland leverantörerna, vilket är en siffra som är högre än för någon annan uppmätt bransch. Med anledningar av att 21 000 jobb i den svenska kärnkraftsindustrin är hotade, där många arbetstillfällen finns i mindre kommuner, vill jag fråga arbetsmarknadsminister följande: Vilka åtgärder vidtar regeringen för att dessa 21 000 personer inte ska drabbas av arbetslöshet?
fr · H3111170 · 2016-04-29 00:00:00 — Fråga 2015/16:1170 Tidsfrist för snustillverkare av (M) till Statsrådet (S) klubbade igenom den nya tobakslagen, som är en anpassning till EU:s tobaksdirektiv för tobaksvaror. Det är olyckligt att regeringen varit otydlig gällande dess avsikter avseende snusets framtida reglering, vilket gjort att branschen nu inte hinner genomföra omställningen före när det gäller märkningen av förpackningar. De svenska snustillverkarna flaggar för att den korta tidsfristen regeringen har givit företagen att ställa om sin produktion riskerar att medföra omfattande snusbrist i hela landet. De framför även att få andra industrier skulle meddelas en tidsfrist om endast att genomföra så omfattande produktjusteringar. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Anser statsrådet att det är rimligt att försätta en svensk industri i denna situation?
fr · H3111171 · 2016-04-29 00:00:00 — Fråga 2015/16:1171 Konsekvenserna av ett nytt vapendirektiv av (C) till Statsrådet (S) Att EU ser över vapendirektivet är viktigt, men flera delar i förslaget riskerar endast att bidra till orimlig byråkrati, till att vanliga jaktvapen blir olagliga, utan att någon effekt nås vad det gäller syftet med översynen, att effektivt motverka terrorism och organiserad brottslighet. I stället för att man når ökad säkerhet riskerar hundratusentals svenska jägare och sportskyttar hamna i kläm. Förhandlingarna pågår nu i EU. Regeringen har från början sagt sig driva en linje om att inte försvåra för vanliga jägare och sportskyttar i . Men när nu förhandlingarna påbörjats kommer det oroande signaler att skulle ha vänt. För snart en månad sedan presenterade en av förhandlarna i , (MP), sin position, en position att bejaka krav på regelbundna medicinska tester och förbud mot halvautomatiska vapen. Hon driver för egen del att det ska införas ett krav på obligatorisk försäkring, ett förslag som inte genomgått någon form av konsekvensanalys. Det är tydligt att ett av regeringspartierna verkar driva en helt annan linje i än i regeringen. rapporteras det dessutom att regeringen i förhandlingar med andra medlemsländer verkar ha bytt fot och gått utöver det mandat man fått i . Uppgifter har framkommit om att regeringen bland annat accepterat förbud mot halvautomatiska vapen och tidsbegränsade vapenlicenser. Ska vi bli framgångsrika i vår kamp mot terror och organiserad brottslighet handlar det inte bara om att göra saker, utan om att göra rätt saker. Då måste vi stärka det arbete som kan ge resultat, nämligen kampen mot illegala vapen och vapensmuggling. Där finns det delar i förslaget från kommissionen som kan bidra i det arbetet. I stället för att vi ska belasta polis, myndigheter och vanliga människor med all den byråkrati som exempelvis tidsbegränsade licenser och obligatoriska läkarundersökningar skulle innebära måste arbetet fokuseras på kampen mot de grupper som använder illegala vapen för brott och terror, inte på åtgärder som försvårar för museer, jägare och sportskyttar. Det är en ambition som regeringen sagt sig ha, men signalerna från ett av regeringspartierna och från förhandlingarna tyder på det motsatta. Min fråga till statsrådet är därför: Avser regeringen att förbjuda halvautomatiska vapen, och på vilket sätt bedömer statsrådet att detta kommer att påverka jägare och sportskyttar?
fr · H3111172 · 2016-04-29 00:00:00 — Fråga 2015/16:1172 Motstånd mot storregioner av (M) till Statsrådet (S) På uppdrag av Region har TNS tagit fram en undersökning angående attityder till storregioner. I en första omgång, , fick 3 000 respondenter i hela svara på frågan vad de tycker om idén att slå ihop dagens 20 landsting till 6 storregioner. Undersökningen visar att drygt 6 av 10 hallänningar tycker att det är en dålig idé, medan andelen förespråkare är mindre än 2 av 10. I hela tycker drygt 4 av 10 att idén är dålig, medan 3 av 10 tycker att den är bra. Undersökningen kompletterades därefter med ytterligare respondenter, för att göra resultaten nedbrytbara på regional nivå även i de minst folkrika länen. Totalt intervjuade TNS 6 500 respondenter. Resultatet visar att motståndarna mot storregioner är fler än förespråkarna i 19 av 21 län. av medborgarna tycker att idén är dålig, medan tycker att den är bra. Motståndet är som störst där frågan har diskuterats mest, vilket jag tolkar som att befolkning underkänner motiven för storregioner. Regeringen har i kommittédirektivet skrivit att förslagen ska förankras. Jag förutsätter att statsrådet tar intryck av TNS Sifo-undersökningen, och jag skulle med anledning av det vilja fråga: Vad avser statsrådet att vidta för åtgärder med anledning av det starka motståndet mot storregioner?