ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H3111406 · 2016-06-22 00:00:00 — Fråga 2015/16:1406 Kränkning av mänskliga rättigheter i av (S) till Utrikesminister (S) FN:s människorättsschef kritiserar de styrande i för att utsätta den muslimska minoriteten rohingya för diskriminering och övergrep som kan utgöra ett brott mot mänskliga rättigheter. Sedan fredspristagaren regering tog över makten har hon fått kritik för att inte göra något åt förtrycket mot folkgruppen. har tusentals människor mördats och tiotusentals drivits på flykt. Det förekommer rapporter om bristande rättssäkerhet, tvister om mark, tvångsarbete och tvångsförflyttning. Rohingyafolket i uppgår till ungefär 800 000 människor, är statslösa och nekas burmesiskt medborgarskap. Trots detta hävde EU sanktionerna mot som Human Rights Watch (HRW) publicerade sin 157 sidor långa rapport om attackerna mot rohingyas . Tyvärr går utvecklingen åt fel hål. antogs den sista av fyra så kallade ras- och religionslagar – ett kontroversiellt lagpaket som lades fram av ultranationalistiska grupp Ma Ba Tha. Lagarna strider mot grundläggande mänskliga rättigheter om religionsfrihet och drabbar särskilt muslimska minoritet. Med anledning av denna ohållbara situation för rohingyafolket och inte minst för kvinnor som utsatts för våld och övergrepp, vill jag ställa följande fråga till utrikesminister : Hur arbetar ministern och regeringen för att tydligt markera att man förväntar sig att den burmesiska regeringen skyddar befolkningen oavsett ursprung och upphäver lagar och policyer som diskriminerar minoriteter?
fr · H3111407 · 2016-06-22 00:00:00 — Fråga 2015/16:1407 Totalvikten för B-körkort av (S) till Statsrådet (S) För ett vanligt B-körkort får totalvikten för fordon och släp inte överstiga . En lite större kombi väger runt . Detta innebär att ett släp får väga max för att en person med vanligt B-körkort ska få köra fordonet. Om en förare i stället väljer att använda sig av en mindre bil så kan vikten på släpet öka med ett antal hundra kilo. Men då finns risken att fordonsekipaget i stället blir mindre trafiksäkert än vad som hade varit fallet om föraren i stället hade valt att en större kombimodell. finns möjligheten att ta ett utökat B-körkort. Med en utökad behörighet kan en person då i stället köra ett fordon med släp med en fordonskombination på max . För många personer är det väldigt omständligt och dyrt att ansöka om och köra upp för ett utökat B-körkort. Speciellt då det allt som oftast bara rör sig om att frakta eller lite mer över gränsen på som det handlar om. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Pågår det något arbete i regeringen för att höja totalvikten för B-körkort från till exempelvis ?
fr · H3111408 · 2016-06-22 00:00:00 — Fråga 2015/16:1408 Regional samverkan kring arkitektur, form och design av (S) till Kultur- och demokratiminister (MP) Utredningen livsmiljö – en ny politik för arkitektur, form och design tillsattes med uppdraget att göra en översyn av den nuvarande politiken för arkitektur, form och design. Malmös stadsbyggnadsdirektör har varit särskild utredare. Utredningen utgår från ett helhetsperspektiv på den enskilda människans behov, och bygger på ekologisk, social och ekonomisk hållbarhet. Vidare framhålls att dialog och delaktighet ska prägla arkitektur-, form- och designområdet. Förutom förslaget att en ny myndighet ska inrättas – Myndigheten för gestaltad livsmiljö – föreslås att samverkansmöjligheterna med regionerna ska stärkas. Bland annat nämns Form/Design Center som en partner i detta arbete. Centrumet har sitt säte i men verkar i hela . Samarbete med regionerna är avgörande för att politiken ska få genomslag i hela landet. ”Det här är inte en Stockholmsfråga utan måste nå ut till regionerna” var utredarens kommentar i SVT:s Kulturnyheter . Min fråga till kultur- och demokratiminister är: Hur ställer sig ministern och regeringen till regional samverkan på arkitektur-, form- och designområdet?
fr · H3111409 · 2016-06-28 00:00:00 — Fråga 2015/16:1409 Ojämlik strokevård av (M) till Statsrådet (S) får någon i stroke. Ca 30 000 svenskar drabbas . Stroke är en allvarlig sjukdom och ett samlingsnamn för hjärnskador som orsakas av en blodpropp eller blödning i hjärnan. Skadorna visar sig som en plötslig förlust av olika funktioner som styrs från hjärnan, såsom tal, skrift, motorik, känsel, syn och kognitiva förmågor. Stroke är den tredje vanligaste dödsorsaken i . Men det finns en väg tillbaka. Om patienten, med de anhörigas enorma stöd, erbjuds vård som samverkar, rehabiliterar och följer patienten kontinuerligt – då finns det möjlighet att lära om och lära nytt livet ut. Vägen tillbaka är tuff och kräver stora rehabiliteringsinsatser. Stroke är den sjukdom som kräver mest vård (flest vårddagar) av alla (fysiska/somatiska) sjukdomar i . Män har en något större risk att drabbas än kvinnor i samma ålder. Medelåldern för att insjukna i stroke är för män och för kvinnor, men av dem som drabbas är i arbetsför ålder. Stroke kostar samhället , enligt Hjärnfonden. har bostadsorten betydelse för vilken vård och rehabilitering som erbjuds. Att hamna mellan stolarna händer alltför ofta, trots skärpningar av patientsäkerhetslagen, patientlagen, vårdkontakter etc. Dessutom växer vårdköerna återigen med sämre tillgänglighet som resultat. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka omedelbara åtgärder avser statsrådet att vidta med anledning av den ojämlika strokevården med växande köer och otillräcklig rehabilitering som drabbar patienter och anhöriga?
fr · H3111410 · 2016-06-27 00:00:00 — Fråga 2015/16:1410 FN:s behandling av av (KD) till Utrikesminister (S) , före detta chef för fältverksamheten hos FN:s kommissionär för mänskliga rättigheter, slog larm om att fredsbevarande FN-soldater begått sexuella övergrepp mot barn i . Efterspelet för kom att bli allt annat än vad man kunde tro. Att någon enligt sin övertygelse om vad som är moraliskt rätt agerar ”whistleblower” i syfte att rättvisa ska skipas och att dessa fruktansvärda brott kommer ut i ljuset kan aldrig och får aldrig leda till att den som agerar beskylls för att ha agerat oriktigt. Ändå var det just det som Kompass utsattes för. I stället för att FN med kraft tog tag i problemet hemligstämplades rapporten och Kompass stängdes av från sitt jobb och sattes under utredning där hans uppgifter ifrågasattes. Trots att utredningen gav rätt, har han nu valt att lämna sin tjänst i FN-systemet. På () beskriver Kompass hur han efter sitt agerande inte längre ses som en värdefull medarbetare hos FN. Eftersom han inte känner att han kan kämpa för det han finner rätt och vad han alltid har trott på, lämnar han ett FN som sällan vågar ta svåra, men moraliskt riktiga beslut. berättelse visar på den kultur inom FN där anställda inte känner att de kan agera när de stöter på felaktigheter – eller som i detta fall mycket grov brottslighet. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Hur kommer utrikesministern att agera inom ramen för FN-samarbetet för att förändra denna kultur så att fler vågar att agera likt när brott begås av de som är satta att skydda de mest utsatta människorna?
fr · H3111411 · 2016-06-27 00:00:00 — Fråga 2015/16:1411 Mjölkkrisen och EU-åtgärder av (M) till Statsrådet (S) Den pågående mjölkkrisen har lett till en svår situation för många mjölkbönder i . Bakgrunden till problemen är komplex men den akuta situationen beror bland annat på minskad efterfrågan från och importstopp i , vilket lett till överutbud och sänkta priser. Inom EU har åtgärder vidtagits för att försöka lösa den akuta situationen, bland annat genom höjning av taket för intervention, det vill säga ökade möjligheter till stöd för privat lagring av mjölkpulver. I har vi haft bred samsyn om att vi vill verka för lösningar i linje med den marknadsanpassning av jordbrukspolitiken som har skett . har vi varit överens om att den akuta och allvarliga situationen gör att vi måste vara pragmatiska för att hitta lösningar som kan dämpa krisen på kort sikt. Det har formulerats som att bör ”inta en konstruktiv hållning till effektiva åtgärder på EU-nivå”. har accepterat de höjningar av taket för intervention som har genomförts. Av underlaget till skriftligt samråd inför Jordbruks- och fiskerådet framgår det dock att regeringen avser att lägga ned sin röst avseende de nu föreslagna förändringarna. Det vore intressant att få en utvecklad motivering av statsrådet till varför regeringens bedömning blir annorlunda vid den här höjningen jämfört med tidigare tillfällen – den med förankrade ståndpunkten är ju densamma – samt vilken typ av åtgärder regeringen hade velat se i stället. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Anser statsrådet och regeringen att agerandet vid rådsmötet är i linje med den av förankrade ståndpunkten och vilken typ av åtgärder hade regeringen velat se att EU skulle vidta i stället för de föreslagna?
fr · H3111412 · 2016-06-29 00:00:00 — Fråga 2015/16:1412 Åtgärder för en mer företagsvänlig politik av (M) till Närings- och innovationsminister (S) Företagsklimatet i är sämre , vilket är allvarligt. I en undersökning om företagsklimatet utförd av och riktad direkt till företagare visade resultatet tydligt att företagsklimatet försämrats på såväl nationell som nivå. På en skala graderad 1 till 6, där 1 står för dåligt och 6 för utmärkt, var det genomsnittliga omdömet på nationell nivå 3,2, vilket är det lägsta resultatet sedan mätningarna startade. På nivå hade resultatet försämrats till 3,3 jämfört med förra årets 3,4. Dessutom har antalet kommuner som får ett genomsnittligt sammanfattande omdöme under ”godtagbart” (3,0) ökat till 60 kommuner, vilket kan jämföras med 37 under föregående år. Det finns också kommuner som får ett positivt omdöme, vilket självklart är glädjande. Områden som benämns som negativa är attityder från politiker och tjänstemän samt service och upphandling. Resultatet av undersökningen visar på att åtskilliga företagare upplever företagsklimatet i som försämrat. Detta är naturligtvis inte bra, vare sig för företagandet, arbetsmarknaden, tillväxten eller rent generellt. Politiken behöver ändra kurs för att bli mer företagsvänlig. Med anledning av ovanstående vill jag fråga närings- och innovationsminister : Vilka slutsatser drar ministern av ovanstående undersökning, och vilka åtgärder är ministern beredd att vidta för att företagare ska uppleva näringslivsklimatet som mer positivt?
fr · H3111413 · 2016-06-29 00:00:00 — Fråga 2015/16:1413 Översyn av stödet till oberoende demokratiorganisationer i av (M) till Statsrådet (MP) uppgick det svenska stödet till oberoende demokratiorganisationer i till ca . Därefter skar alliansregeringen ned biståndet till ca . har situationen för oliktänkande och oberoende organisationer i stadigt försämrats. Att ge bidrag till organisationer verksamma i kan medföra svårigheter eftersom korruptionen är hög och rättssäkerheten låg. De medel som ska beviljas måste hamna i rätta händer. Förekomsten av falska NGO:er, vilka egentligen är ute efter att komma åt pengar för egen eller statens, är utbredd. Om ekonomiska resurser skänks till falska organisationer riskerar legitimiteten för biståndet att urholkas – skattepengar måste alltid hanteras med eftertanke. Att granska tilltänkta mottagare av bistånd ställer stora krav på alla involverade parter, inte minst när det gäller . Dock är det tveklöst att demokratirörelsen i behöver allt stöd den kan få. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : På vilket sätt agerar statsrådet för att bistånd ska hamna hos organisationer som arbetar för demokrati i ?
fr · H3111414 · 2016-06-29 00:00:00 — Fråga 2015/16:1414 Åtgärder för ett ökat byggande av (M) till Statsrådet (MP) Regeringens förslag för ökat byggande lämnar mycket att önska. För att åstadkomma ett ökat byggande behövs såväl andra som fler åtgärder än de av regeringen föreslagna åtgärderna. För att nämna några problemområden: Det råder brist på kompetent personal inom byggindustrin. Att utbilda kunniga personer tar tid, och detta måste därför startas för att bostadskrisen inte ska förvärras ytterligare. Ett annat problem är de långa och utdragna plan- och bygglovsreglerna, som utgör ett omfattande hinder. Beslut i dessa processer fattas på nivå. Det behövs i många kommuner incitament för att förkorta processen från idé till beslut och genomförande. Det så kallade investeringsstödet uppfattas som negativt av åtskilliga aktörer inom byggbranschen eftersom det påverkar byggandet långsiktigt. För en politik som mer långsiktigt tar fasta på ökat byggande behövs mer genomgripande reformer och ett långsiktigt perspektiv. Frågor som inte alls berörs av regeringen men som påverkar byggandet är ränteläge, sysselsättning, skatter och hushållens ekonomi. Tyvärr berörs inte dessa områden över huvud taget i regeringens förslag för ökat byggande. Behovet av fler bostäder är akut i stora delar av landet, och det finns inget som tyder på en avmattning av behovet av fler bostäder. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Är statsrådet beredd att bredda och revidera sin bostadspolitiska plattform till förmån för en politik som leder till ett långsiktigt byggande, och vilka åtgärder avser statsrådet i sådant fall att föreslå?
fr · H3111415 · 2016-06-29 00:00:00 — Fråga 2015/16:1415 Växande vårdköer av (M) till Statsrådet (S) Kommuner och Landsting (SKL) meddelar nu att vårdköerna än en gång har börjat växa. har ett av sämsta resultat när det kommer till tillgänglighet på grund av de orimligt långa väntetiderna. (S), ordförande för , menar att ökningen till stor del sammanfaller med avskaffandet av den av alliansregeringen införda kömiljarden. Föga förvånande kan det tyckas vara att prestationerna nu sjunker när ett starkt incitament försvinner. Klart är i vart fall att vi inte kan acceptera en sådan utveckling. Vårdköerna behöver minska, inte växa. Med anledning av ovanstående önskar jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att ta för att minska de växande vårdköerna?
fr · H3111416 · 2016-06-29 00:00:00 — Fråga 2015/16:1416 Nationell kvalitetslista för tillgänglighet av (M) till Statsrådet (S) Den svaga vänsterregeringen slog sig för bröstet och höjde tonen när man presenterade en vision gällande det fortsatta e-hälsoarbetet med sikte . Det är ett steg som vi välkomnar. är det dit, och den passivitet vänsterregeringen och ansvarigt statsråd, (S), uppvisar gällande hälso- och sjukvården är tyvärr alltför tydlig. Propositionslistan är tom på reformer rörande hälso- och sjukvård, digitalisering och kvalitetsreformer för att stärka patienten. Digitaliseringen av vården utgör inget undantag. Men i ett pressmeddelande lät regeringen och ansvarigt statsråd meddela: ”Att kunna använda helt digitala system för att exempelvis boka tider och överföra information, men också ha dialog med en verksamhet dit man går är en självklarhet för många. Det borde också vara det i vården och omsorgen.” Vi delar den bedömningen. Men det får inte stanna vid vackra ord, utan orden måste fyllas med innehåll. Så frågan som behöver besvaras är när regeringen avser att sätta fart på det nationella arbetet med att ta fram en digital kvalitetslista i hälso- och sjukvården. Den behövs, omgående. Kvalitetslistan som vi ser framför oss möjliggör för patienter att jämföra såväl väntetider som medicinsk kvalitet på vården i hela landet. är sämst i på väntetider i hälso- och sjukvården. Vi har därtill stora regionala skillnader avseende väntetider för patienterna. Detta är inte rimligt. Kraftfulla åtgärder krävs. Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställa följande fråga till ansvarigt statsråd, (S): Vilka konkreta åtgärder avser statsrådet att vidta , , för att möjliggöra reformer som innehåller en nationell digital kvalitetslista med tillgänglighet samt väntetider med kvalitetsmått såsom medicinsk kvalitet?
fr · H3111417 · 2016-06-29 00:00:00 — Fråga 2015/16:1417 Hot mot kvinnojourer av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Det är inte enbart enskilda kvinnor som utsätts för hot utan också kvinnojourer. Hoten kan handla om uthängningar på sociala medier, förföljelse, försändelser till bostadsadressen samt anonyma telefonsamtal. Såväl skyddssökande som personal utsätts för våld. Kvinnojouren i tvingades stänga sitt skyddade boende efter att det blivit attackerat. Attacken i är ett extremt exempel, men hot, hat och våldshandlingar riktade mot kvinnojourerna i är inget ovanligt. Enligt en enkät från Unizon har nära en av tre kvinnojourer utsatts för hot eller våld . De mest utsatta jourerna rapporterar upp till tio händelser . Kvinnojourerna försöker ofta tackla problemen med olaga hot på egen hand; exempelvis har en av tre kvinnojourer genomfört säkerhetskurser för sina medarbetare och utarbetat lokala krisplaner. Det är enligt kvinnojourerna ovanligt att hoten och våldet riktat mot dem leder till konsekvenser för förövarna i form av åtal och fällande domar. Enligt för kvinnojourer och tjejjourer i finns ingen klar bild över hur vanligt det är med hot mot kvinnojourer; de vet endast att våld förekommer. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Hur agerar ministern för att öka säkerheten vid landets kvinnojourer?
fr · H3111418 · 2016-06-29 00:00:00 — Fråga 2015/16:1418 Reformerat strandskydd för fler bostäder av (M) till Miljöminister (MP) justerade upp prognosen för hur många nya bostäder som vi behöver bygga för att få rätsida på bostadsbristen i . Enligt den nya bedömningen behövs det nu 710 000 nya bostäder fram . Läget är alltså fortsatt bekymmersamt kommande år. Därför behövs det nu krafttag och reformer för att lyckas vända utvecklingen och därmed kunna bygga bort bostadsbristen. En viktig åtgärd bland flera är att reformera strandskyddet i grunden för att frigöra mer mark till attraktiva boendemiljöer. Många människor vill kunna bo nära vatten, och här kan inte minst vår landsbygd erbjuda unika möjligheter med en god livskvalitet. För att öka attraktionskraften ytterligare för bosättning utanför storstäderna behöver det därför bli enklare att kunna bygga i sjönära lägen. I allmänhet gäller strandskyddet inåt land och lika långt ut i vattnet från strandlinjen, men skyddet kan vara utökat, genom ett särskilt beslut, både inåt land och ut i vattnet. Strandskyddet har inte minskat utan snarare ökat, vilket inte har varit avsikten. Regelverket borde därför återgå till en maxgräns , och behöver en större översyn av strandskyddet göras för att påbörja en decentralisering och för att möjliggöra fler undantag från strandskyddsbestämmelserna. Självklart ska vi ha ett regelverk som värnar naturvärden och säkrar allmänhetens tillgång till våra stränder, men om vi menar allvar med att hela ska leva och att riva hinder för bostadsbyggande måste vi också våga införa lättnader och göra strandskyddsreglerna mer flexibla. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga miljöminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att reformera strandskyddet och därmed skapa förutsättningar för fler bostäder, och i så fall när?
fr · H3111419 · 2016-06-30 00:00:00 — Fråga 2015/16:1419 Samernas psykiska hälsa av (M) till Statsrådet (S) har överlämnat en rapport till regeringen som visar på en bedrövlig situation. Mer än hälften, , av unga samiska kvinnor har haft självmordstankar. Var tredje ung renskötare, 18–, har på allvar övervägt självmord. Var femte vuxen renskötare i alla åldrar har haft självmordsplaner, jämfört med var tionde norrlänning. Även de samiska ungdomarnas ohälsa är större än bland motsvarande norrländska befolkningsgrupp. En så utbredd psykisk ohälsa, som därtill är markant större i en enskild folkgrupp, är någonting man från politiskt håll behöver hantera och det fort. Med anledning av ovanstående önskar jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att göra för att förbättra samernas situation?
fr · H3111420 · 2016-06-30 00:00:00 — Fråga 2015/16:1420 Det humanitära initiativet av (M) till Utrikesminister (S) Vår omvärld präglas av en allt större osäkerhet. Risken för spridning av massförstörelsevapen har ökat . identifierar nedrustning som en prioriterad fråga. meddelade utrikesminister att ställer sig bakom det humanitära initiativet för kärnvapennedrustning, och skriver ministern att arbetet inom det humanitära initiativet ”vilar på icke-spridningsavtalet och åtagandet om att avskaffa alla kärnvapen. Tillsammans med andra länder kommer vi att försöka få nya regler och verktyg till stånd, företrädesvis inom – men även utanför – FN-systemet”. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utrikesminister : Hur ser ministern på utvecklingen framåt för det humanitära initiativet, hur arbetar ministern och regeringen med initiativet och vilka mål har regeringen för initiativet?
fr · H3111421 · 2016-06-30 00:00:00 — Fråga 2015/16:1421 En nationell läkemedelslista av (M) till Statsrådet (S) presenterades rapporten läkemedelsstrategi? – en förstudie (S2010/6349/FS). Denna förstudie bildade ett underlag för den så kallade högnivågrupp som alliansregeringen tillsatte för ett projekt med syfte att börja utarbeta en nationell läkemedelsstrategi. Därefter tog alliansregeringen i flera omgångar och steg fram utvecklade handlingsplaner för att kunna utarbeta en nationell läkemedelsstrategi i samverkan med berörda myndigheter, Kommuner och Landsting, vårdens medarbetare, landsting, apoteksbranschen och läkemedelsindustrin. Den första nationella läkemedelsstrategin presenterades . I den slogs det fast framför allt fem huvudsakliga och övergripande utmaningar och målsättningar. Dessa fem handlade om medicinska resultat och patientsäkerhet i världsklass, en jämlik vård, en kostnadseffektiv läkemedelsanvändning, minimal miljöpåverkan samt attraktivitet för innovation av produkter och tjänster. Det är mycket oroande att enligt nya uppgifter kan en gemensam läkemedelslista allra tidigast vara på plats inom ramen för den nationella läkemedelstrategin. saknas möjligheter till en gemensam bild av patientens läkemedelsbehandling. Regeringens hantering av frågan är oacceptabelt långsam. Detta trots vårdens och patienternas behov och den enorma förbättringspotential som ligger i en sådan lista. Det är givet att det behövs en väl avvägd balans mellan patientsäkerhet och den personliga integriteten. kan inte frågan tillåtas att dras i långbänk. Den förtjänar en snabbare hantering. Regeringen saknar en plan men behöver skaffa sig en, inte på papper utan i handling. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka konkreta åtgärder avser statsrådet att vidta nu för att en gemensam läkemedelslista med en väl avvägd balans mellan patientsäkerhet och integritet kan vara på plats senast ?
fr · H3111422 · 2016-06-30 00:00:00 — Fråga 2015/16:1422 i och sårbarhet i transportsystemet av (M) till Statsrådet (S) Natten mot blev bärande delar av motorvägsbron i påkörda av en långtradare. Bron går högt över och är en vital del av både väg- och sjöinfrastrukturen i . har påverkan på trafiken varit omfattande. Olyckan belyser sårbarheten i vårt transportsystem. Konsekvenserna av midsommarnattens olycka i visar att många människor och företag är beroende av ett fungerande vägnät. I ljuset av detta blir regeringens besparing på till vägunderhållet oroväckande. Vägunderhållet ska inte vara en budgetregulator för att finansiera bidragshöjningar eller andra utgiftsökningar. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för att regeringens besparing på vägunderhållet inte riskerar att öka sårbarheten i transportsystemet?