ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H3111103 · 2016-04-13 00:00:00 — Fråga 2015/16:1103 Orosanmälningar vid barnäktenskap av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) I ett nyhetsinslag om barnäktenskap på TV4 framgår det att vi i har 132 gifta barn. Det framgår också att såväl socialtjänst som ofta misstänker att det rör sig om tvångsäktenskap. Därtill medger att man ofta missar att göra en orosanmälan till , eftersom det finns brister i handläggningen av den här typen av ärenden. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vad avser justitie- och migrationsministern att vidta för åtgärder för att säkerställa att rutiner kring barnäktenskap skärps?
fr · H3111104 · 2016-04-13 00:00:00 — Fråga 2015/16:1104 Fastställande av faderskap för ofödda barn av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) I betänkande 2014/15:CU6 Familjerätt behandlades, efter bland annat kommittémotion 2014/15:2517 av , frågan om att göra det möjligt att fastställa faderskapet före ett barns födsel, även för ogifta. På så sätt skulle det tydliggöras att det finns två föräldrar och pappans betydelse för barnet förstärks. Det finns också praktiska fördelar då barnet annars kan hamna i en märklig situation helt utan föräldrar, i det fall att mamman till barnet skulle avlida i samband med förlossningen eller strax efter. Barnet kan också riskera att inte få del av sin arvsrätt efter pappan, i det fall pappan avlider före barnets födsel. Eftersom det i normalfallet inte görs någon egentlig utredning kring faderskapet, mer än att mamman och pappan får intyga att de är föräldrar, så borde det vara en liten ändring. Det mest logiska vore om man direkt efter en konstaterad graviditet kan registrera faderskapet, i de fall det finns ett önskemål om att göra så, från de blivande föräldrarna. Ett enigt civilutskott ställde sig bakom ett tillkännagivande till regeringen, om att regeringen skulle göra de förändringar som behövs, för att göra det möjligt för föräldrar att registrera faderskapet före barnets födsel. Men sedan detta tillkännagivande har det varit tyst. Jag vill därför fråga justitie- och migrationsminister : När kommer denna förändring att vara fullt genomförd så att även barn som föds utanför äktenskapet kan ha en pappa från födseln?
fr · H3111105 · 2016-04-13 00:00:00 — Fråga 2015/16:1105 Inspektionen för vård och omsorg av (M) till Statsrådet (S) har regeringen lagt fram sin vårproposition och vårändringsbudget . Långsiktiga besked uteblir tyvärr gällande resurserna för välfärdens tillsyn, dess ordning och reda, som myndigheten för vård och omsorg, , arbetar med. Regeringen och ansvarigt statsråds hantering av tillsynsmyndigheten gällande resurser och möjligheter att genomföra sitt uppdrag med kontinuitet är oacceptabel. Visserligen utökas resurserna kortsiktigt med av en total budget omfattande . Det är ett kortsiktigt steg i rätt riktning. Detta anslag avser emellertid regeringen fortfarande att skära ned med ca för . är den myndighet som har ansvar för tillsyn, tillståndsprövning och uppföljning av hälso- och sjukvården och med inriktning på barn och familj, äldreomsorg, verksamheter för personer med funktionsnedsättning samt missbrukar- och beroendevård. avslog ett konkret förslag att utöka resurserna till med . fattade regeringen och ansvarigt statsråd beslut om en halvering av myndighetens frekvenstillsyn avseende bland annat HVB-hem. Att utmaningarna har växt som gått framgår tydligt av bland annat myndighetens tillsynsrapport . Bland de brister och utmaningar lyfter fram kan nämnas att den enskilde i behov av samhällets stöd inte får den hjälp man behöver eller får hjälp . Därtill att kommunernas insatser inte i första hand styrs av den enskildes behov. Enligt uppgifter som framkom vid socialutskottets öppna utfrågning , från Ivos generaldirektör, samt i myndighetens budgetäskanden, är inte nuvarande resurser tillräckliga för att kunna utöva den kvalitetstillsyn som ska genomföras avseende hälso- och sjukvården samt övrig socialtjänst. Enbart har antalet ansökningar om att driva HVB-hem ökat enligt uppgifter i vårpropositionen. Man kan fråga sig hur myndigheten ska kunna leva upp till sina uppdrag när vården och omsorgen, och i synnerhet , är under extraordinärt tryck. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka analyser ligger till grund för att inte ompröva tillsynsmyndighetens långsiktiga resurser, dels om besluten att fortsätta besparingsbeting åren framöver och dra ned på resurser för avseende tillsyn och tillståndsprövning, dels om att halvera frekvenstillsynen bland annat på HVB-hem?
fr · H3111106 · 2016-04-12 00:00:00 — Fråga 2015/16:1106 Nya åtaganden i samband med EU:s avtal med av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) EU slöt ett avtal med i syfte att bättre hantera flyktingmottagandet till . En del av avtalet är att 72 000 syrier i ska få möjlighet att bosätta sig i något av EU:s länder. Denna kvot hänger dock, enligt vad som har framgått, inte samman med nya åtaganden från EU:s länder. Det som ligger till grund är i stället tidigare EU-beslut. Ett av dessa tidigare EU-beslut var det beslut som den ville skulle användas för omfördelning av asylsökande från . I samband med avtalet med stod det klart att någon omfördelning av asylsökande från inte kommer att ske. Detta fick vara godtagbart, enligt statsminister . Den får därmed ansetts ha frånträtt den begäran om omfördelning som tidigare hade gjort. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vilka skäl låg bakom att , i samband med EU:s avtal med , frånträdde begäran om omfördelning av asylsökande, och var det några andra länder som gjorde nya åtaganden eller frånträdde begäran om omfördelning på motsvarande sätt som ?
fr · H3111107 · 2016-04-14 00:00:00 — Fråga 2015/16:1107 Id-kontrollernas kostnad för av Boriana (M) till Statsrådet (S) Sedan Id-kontrollerna vid hamnar och gränsövergångar infördes har antalet arbetspendlande över minskat. Enligt Skånetrafiken har deras försäljning av pendlarkort för resor över minskat jämfört med . Sydsvenska handelskammaren har tagit fram en rapport om hur mycket förseningar och minskat arbetspendlande till och från kostar. Sammanlagt handlar det enligt rapporten om förluster för samhället på . Ministern för nordiskt samarbete är dock tveksam till rapportens siffror. Till sa hon: ”Jag har inte hunnit sätta mig in i rapporten, men jag har sett slutsatsen att gränskontrollerna skulle kosta . Det låter som en hög siffra. Resonemanget bygger på många antaganden.” Det kan uppfattas som märkligt att statsrådet avfärdar rapporten utan att ha läst den. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Har statsrådet nu läst Sydsvenska handelskammarens rapport, och anser statsrådet fortfarande att rapporten kommer fram till en för hög siffra?
fr · H3111108 · 2016-04-14 00:00:00 — Fråga 2015/16:1108 Lång väntan på organ av (M) till Statsrådet (S) lade utredningen om donations- och transplantationsfrågor fram sitt betänkande Organdonation – en livsviktig verksamhet (SOU 2015:84). gick remisstiden ut för att avlämna synpunkter på de konkreta förslagen och det övriga materialet i betänkandet till . I all korthet är de remissvar som tar ställning till materialet övervägande positiva och bejakar i grunden utredningens analys och förslag. Köerna till organdonation är för långa, och patienter dör i väntan på organ. Därför brådskar det med en proposition från regeringen om en ny lagstiftning om organdonation. Frågor kring organdonation är komplexa och etiskt känsliga. En persons inställning till donation av organ utreds först efter ett dödsfall. Enligt utredningens förslag ska det få utredas redan innan döden är konstaterad. Därtill ska vården kunna påbörja medicinska insatser för att möjliggöra organdonation så snart ett sådant ställningstagande är tydliggjort. I utredningens betänkande lämnas vidare förslag om att organdonation ska kunna genomföras då döden inträffat efter ett så kallat cirkulationsstillestånd, och inte enbart efter en primär hjärnskada. I praktiken skulle detta synsätt leda till att en persons önskan att donera sina organ efter sin död kan genomföras i lika hög grad som en tydlig önskan om att inte donera sina organ. Så är inte fallet med nuvarande lagstiftning. Ett konkret exempel är njursjuka. För många av dessa är ett donerat organ från en avliden den enda möjligheten att få en transplantation genomförd. kan dock tre av tio njurtransplantationer genomföras genom donation från närstående levande donator. Det är drygt 600 njursjuka som står på någon av de fyra väntelistor för organdonation som är i funktion i . Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställa följande fråga till statsrådet : När avser statsrådet att presentera ny lagstiftning om organdonation, och vilka konkreta åtgärder avser statsrådet att vidta nu i syfte att underlätta organdonation så att färre dör i väntan på organ?
fr · H3111109 · 2016-04-14 00:00:00 — Fråga 2015/16:1109 Växtskyddsmedel i jordbruk och trädgårdsnäring av (SD) till Klimat- och miljöminister (MP) meddelade Kemikalieinspektionen att de inte beviljar dispens för ogräsmedlet Stomp i lök-, purjolöks-, palsternacka- och bönodling. Från och med kommer ogräsmedlet Fenix som använts i nästan all svensk grönsaksodling endast att kunna användas i mycket låga doser, eftersom tillämpar en annan typ av riskbedömning än andra EU-länder. Det är oklart huruvida de låga doserna kommer att fungera tillfredsställande, och det finns en uppenbar risk att andelen resistenta ogräs ökar. Dessutom försvinner ogräsmedlet Totril ; det ersätts av ett annat bekämpningsmedel som Kemikalieinspektionen ännu inte godkänt för användning i . (SOU 2015:15) konstaterar att har tillgång till betydligt färre växtskyddsmedel av betydelse för produktionen än europeiska konkurrentländer. Just tillgången till lämpliga växtskyddsmedel har betydelse för att vi ska kunna bibehålla och utveckla det svenska lantbruket. Utredningen anser vidare att det är av stor vikt att tillämpar ett ömsesidigt erkännande och accepterar andra medlemsländers godkännandeprocesser. har kanske världens mest djur- och miljövänliga jordbruk, men den nuvarande trenden medför emellertid en ständigt minskande svensk jordbruksproduktion, vilket innebär en ökad import av livsmedel från länder med lägre ambitioner på miljö- och djurskyddsområdet. Vi i anser att regeringen bör ge Kemikalieinspektionen och tydliga riktlinjer för att de tillsammans ska balansera miljömål och produktionsmål. Det måste ges förutsättningar vad gäller växtskyddspreparat jämförbara med våra grannländer. Min fråga till klimat- och miljöministern är: Vilka åtgärder tänker ministern vidta för att säkerställa att svenska jordbruket och trädgårdsnäringen fortsatt har tillgång till lämpliga och kostnadseffektiva bekämpningsmedel?
fr · H3111110 · 2016-04-14 00:00:00 — Fråga 2015/16:1110 Assisterad befruktning av (V) till Statsrådet (S) Lagen om assisterad befruktning trädde i kraft . Det var en välkommen lagändring som många väntat på, och intresset förväntas bli stort. har det dock visat sig att landstingen hanterar detta olika. På vissa ställen kan man inte ens ställa sig i kö, vilket med rätta har mött hård kritik. Det var ingen överraskning att lagförslaget skulle gå igenom, och det är orimligt att flera landsting menar att de inte vet hur de ska hantera den nya lagstiftningen. Hur landstingen valt att gå vidare är mycket olika. I drar verksamheten till exempel igång , medan man i väntar på riktlinjer från . Hälso- och sjukvårdslagen stipulerar att vi ska ha en jämlik vård, och det är en ambition som regeringen säger sig dela. Då ska det inte vara så att i ett landsting kan du få insemination men i ett annat får du det inte. SKL hänvisade till att ingen medelstilldelning hade utvecklats. har har inte tagit fram riktlinjer. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att säkra att den nya lagstiftningen renderar i en jämlik tillgång till den vård, här assisterad befruktning, som erbjuds?
fr · H3111111 · 2016-04-14 00:00:00 — Fråga 2015/16:1111 Naturbruksgymnasisters förutsättningar av (M) till Statsrådet (S) Naturbruksgymnasierna ger landsbygdens ungdomar en reell möjlighet att förbereda sig för akademiska studier. Skolorna erbjuder en miljö och en småskalighet där ungdomar som kommer från mindre orter och som saknar akademiska traditioner känner att de passar in. De vågar utmana sig själva. Att gå ett naturvetenskapligt program på en stor traditionell gymnasieskola är inget alternativ för många av dessa elever, då deras förtjänster inte alltid kommer till sin rätt i dessa miljöer, så som de har möjlighet till. Alla elever ska ha chansen att utvecklas och att nå så långt som möjligt med sina studier. Ungdomarna har via en naturlig förankring bland djur och natur där de blir sedda och bekräftade inom ett program med högst levande inslag, och där vinsten är att teori och praktik varvas. I naturbruksskolor frigörs och utnyttjas en del av den inneboende potential som ungdomar på mindre orter har. Åtskilliga är de ungdomar som vittnar om att ”jag hade aldrig klarat detta på en stor skola”. SLU har statistik som visar att ungdomar med bakgrund från naturbruksskolorna hävdar sig minst lika bra kunskapsmässigt som elever med annan gymnasial bakgrund. Det vore därför ovärdigt en kunskapsnation som att slå undan benen för dessa ungdomar framöver. Vi behöver ha en levande landsbygd nu och , och vi behöver unga människor som med olika utbildningar fortsätter och tar vid på resan framåt. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Vilka konkreta åtgärder och initiativ avser statsrådet att vidta för att inte på egen hand och utanför sitt uppdrag, , ska beskära, begränsa och förhindra landsbygdens ungdomar att kvalificera sig för högre studier?
fr · H3111112 · 2016-04-14 00:00:00 — Fråga 2015/16:1112 Passhanteringen inom av (M) till Statsrådet (S) För att man ska kunna företa en resa främst utanför EU men , efter införandet av id-kontroller, även innanför EU:s gränser krävs erforderliga resehandlingar. Den bästa resehandlingen och den resehandling som många medborgare väljer att använda sig av är passet. utfärdas alla pass på passexpeditioner. Oroväckande rapporter har dock inkommit till oss riksdagsledamöter att möjligheterna att få ett pass utfärdat inom rimlig tid hos har försämrats drastiskt. Väntetiden för att få ett pass utfärdat kan på sina håll i vårt land nu vara nästan två . Behovet att ha ett giltigt pass har således med anledning av åtgärder vidtagna av regeringen ökat rejält, medan möjligheten att få ett pass utfärdat i rimlig tid minskat i samma utsträckning. Min fråga till statsrådet är med anledning av ovanstående: Hur ser handläggningstiden ut på passexpeditionerna runt om i , och vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta i syfte att säkerställa att pass kan utfärdas i rimlig tid till samtliga av invånare?
fr · H3111113 · 2016-04-14 00:00:00 — Fråga 2015/16:1113 E18 sträckan –Västjädra av (M) till Statsrådet (S) E18 ingår i det nationella stamvägnätet och är en del av den nordiska triangel som binder samman , , och . Kring städer och på vissa sträckor på landsbygden är det bitvis motorväg, och i övrigt består E18 av landsväg och motortrafikled. Efter det att sträckorna –Västjädra och Sagån–byggts om till motorväg återstår nu bara –Västjädra för att få motorväg hela vägen från till och binda samman regionen. är sträckan –Västjädra i en sträcka som ger upphov till både olyckor och trafikkaos. Sträckan är en viktig del för att arbetspendlingen och transportsystemet runt och i ska fungera tillfredsställande. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att ta några initiativ för att påbörja utbyggnaden av mellan och Västjädra?
fr · H3111114 · 2016-04-14 00:00:00 — Fråga 2015/16:1114 Val av gymnasieprogram av (M) till Statsrådet (S) Alltför många elever ångrar sitt programval på gymnasiet och högskolan. Obligatorisk praktik i högstadiet skulle kunna ändra på detta. Att få praktisera på ett gymnasieprogram kan ge elever en bättre bild av hur programmet fungerar och på så sätt minska risken för att elever blir missnöjda med sitt val. Obligatorisk praktik gör att ingen elev behöver gissa sig till ett passande program och riskera att välja fel. Många elever har svårt att sätta sig in i hur de vill att deras framtida arbetsliv ska vara. är gymnasievalet ett viktigt steg på vägen mot ett framtida yrke. Praktik är ett bra sett att ge elever inblick i hur arbetslivet fungerar och vart gymnasieprogrammen leder, och därför bör praktik vara obligatorisk i . Praktik skulle även kunna ske på gymnasiala yrkesprogram, då de är både arbetsmiljömässigt säkrare och bättre på att spegla framtidens arbetsmarknad än vad en praktikplats på exempelvis en fabrik skulle kunna vara. Allt fler kommuner erbjuder inte längre praktik av just säkerhets- och arbetsmiljöskäl. Praktik på gymnasieprogram kan ändra på detta. Min fråga till statsrådet med anledning av detta är därför : Hur ställer sig statsrådet till att använda praktik i högstadiet för att öka elevers vilja att läsa på yrkesförberedande program, tror statsrådet att detta kan minska risken att elever i efterhand ångrar sitt gymnasieva, och vad vill statsrådet i övrigt göra för att minska risken att elever ångrar sitt gymnasieval?
fr · H3111115 · 2016-04-14 00:00:00 — Fråga 2015/16:1115 Statsbidrag för läxhjälp av (M) till Statsrådet (S) fattade regeringen beslutet att öka statsbidraget till ideella organisationer som arbetar med läxhjälp, från 4 miljoner till . , mitt i verksamhetsåret, ändrade dock regeringen spelreglerna så att pengarna bara kan användas för att hjälpa elever som går i . Stödet för elever som går på gymnasiet tas helt bort, trots att dessa behöver minst lika mycket läxhjälp som yngre elever. Det är snarare så att fler behöver hjälp av andra än sina föräldrar i takt med att matematiken i gymnasiet blir svårare. I flera internationella undersökningar, bland annat , halkar längre och längre efter andra länder när det gäller kunskapsresultaten, som det är brist på lärare. Läxhjälp gör stor skillnad för allt detta, då läxhjälp kan ge elever både kompletterande undervisning och den undervisning som behövs men som skolan inte kan erbjuda. Mattecentrum, en av de större organisationer som hjälper elever med läxhjälp, kan visa att läxhjälpen dessutom gör att elever lyckas höja sina betyg. Att extra stöd för läxhjälp är bra är svårt att argumentera emot, och det stödet behövs inte bara i utan också på gymnasiet. Var fjärde elev på gymnasiet hoppar av, och var femte elev funderar på att göra det på grund av bristande motivation, enligt Elevkårer och lärarkåren. En av många lösningar som behövs är insatser som går utöver skolans vanliga uppgifter, det vill säga läxhjälp. Min fråga till statsrådet är därför: Varför har regeringen ändrat det så att statsbidraget för läxhjälp kan gå till organisationer som hjälper gymnasieelever med läxor, och varför har man valt att göra dessa förändringar under innevarande verksamhetsår?
fr · H3111116 · 2016-04-14 00:00:00 — Fråga 2015/16:1116 lönestatistik av (V) till Arbetsmarknadsminister (S) För att den svenska lönebildningsmodellen med starka och självständiga partsorganisationer ska fungera väl krävs bland annat lönestatistik av god kvalitet. De i skrivande stund pågående avtalsförhandlingarna mellan Kommuner och Landsting (SKL) och fackförbundet har aktualiserat ett problemområde i det avseendet. Parterna har olika uppfattningar om löneutvecklingen för kvinnor respektive män inom kommuner och landsting. Medan SKL hänvisar till lönestatistik för att säga att det inte finns systematiska skillnader i utvecklingen för kvinnor respektive män, menar de fackliga organisationerna att en sådan skillnad existerar, på LO-området. Problemet uppstår, enligt fackliga företrädare, på grund av att löneutvecklingen för arbetare och tjänstemän inte särredovisas i lönestatistik för offentlig sektor. Detta gör det svårare att följa upp systematiska skillnader och riskerar att leda till att grupper med lägre löner missgynnas i förhållande till det så kallade märket inom det statliga och kommunala området. Det råder oklarhet och delade meningar om varför det ser ut på det sättet. Detta är inte en tillfredsställande situation för den som önskar att lönebildningen bygger på god och användbar statistik och att parterna ska kunna ta sitt ansvar för att motverka systematiska löneskillnader mellan könen. Mot bakgrund av detta vill jag fråga arbetsmarknadsministern: Avser ministern att ta några initiativ för att lönestatistik för offentlig sektor ska delas upp mellan arbetar- och tjänstemannagrupper?
fr · H3111117 · 2016-04-14 00:00:00 — Fråga 2015/16:1117 Handläggningstiderna för solcellsstöd av (M) till Statsrådet (S) finns i ett ”solcellsstöd”. Vid införandet riktades stödet enbart till offentliga aktörer, men är stödet öppet för alla aktörer att söka . Kostnaderna för solceller har snabbt sjunkit, och bland annat därför har intresset för att installera solceller snabbt ökat. Många har därför sökt stödet, men tyvärr får de sökande räkna med en lång väntan på besked. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet hur lång kötid regeringen tycker är acceptabel för att stödet ska kunna anses som ett fungerade incitamentsystem.
fr · H3111118 · 2016-04-14 00:00:00 — Fråga 2015/16:1118 Stöd till organisationer och föreningar av (S) till Kultur- och demokratiminister (MP) hölls en demonstration där Turkiska riksförbundets vice ordförande enligt uppgifter i medier talade. I talet har denne kollektiviserat armenier, nedvärderat dem som grupp och uppmanat till att döda – om översättningen av talet gjorts korrekt. För mig är det ren hets. är en stor organisation med ca 12 000 medlemmar i hela landet. erhåller stöd för sin verksamhet, liksom många andra organisationer och föreningar. har förbundet fått över 500 000 . Det är medel som har varit till för att stärka civilsamhället och gynna det demokratiska samtalet, något som torde vara av högsta prioritet med tanke på de spänningar som jag upplever finns mellan olika minoritetsgrupper i men också i . Vi lever i en demokrati där människovärdet är grunden. Vi har en lag som förbjuder hets mot folkgrupp. Jag anser att det är djupt problematiskt att skattemedel går till organisationer vars företrädare representerar en hemsk människosyn som inte hör hemma i ett modernt, öppet och demokratiskt samhälle. På vilket sätt avser kultur- och demokratiministern att säkerställa att skattemedel inte går till organisationer och föreningar som är rent rasistiska och som står i motsats till tanken på en demokrati som vilar på respekten för mänskliga rättigheter?
fr · H3111119 · 2016-04-14 00:00:00 — Fråga 2015/16:1119 Villkoren för solenergi av (M) till Statsrådet (S) finns i ett ”solcellsstöd”. Vid införandet riktades stödet enbart till offentliga aktörer, men är stödet öppet för alla aktörer att söka. Kostnaderna för solceller har snabbt sjunkit, och bland annat därför har intresset för att installera solceller snabbt ökat. Det snabbt sjunkande priset på solceller har gjort att solcellsstödet har kommit att bli alltmer ifrågasatt. , som är ansvarig myndighet, har föreslagit att stödet till villor och bostadsrättsföreningar bör slopas, och vissa branschföreträdare har framfört att stödet kan fasas ut givet att el från solceller kan ge den enskilde rätt till skattereduktion för den överskottsel som en producent matar in till elnätet. och långsiktiga besked om vilka villkor som kommer att gälla framöver är fundamentalt viktiga för solenergins fortsatta utbyggnad. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet hur han och regeringen ser för solcellsstödet och skattereduktionen för mikroproduktion av förnybar el. Hur länge kommer dessa båda system att gälla?