ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H311934 · 2016-03-07 00:00:00 — Fråga 2015/16:934 Hjälp till flyktingar som är fast vid den jordanska gränsen av (KD) till Statsrådet (MP) Situationen vid den jordanska gränsen till har kraftigt försämrats. befinner sig, enligt de senaste siffrorna, minst 22 000 människor som flytt från Daishkontrollerade områden, strandsatta i mycket svårtillgänglig terräng. Antalet människor fortsätter att växa, och inga tecken har uppvisats på att situationen skulle vara på väg att avta. Den restriktiva jordanska flyktingpolitiken ligger fast, med ett insläpp om 100 personer per dag. avled tio personer och två till tre födslar registrerades , detta i en miljö utan infrastruktur. Regionen, som i allmänt tal kallas ”the berm”, är på väg att utvecklas till ett de facto permanent flyktingläger. som denna mänskliga katastrof pågår står flyktingläger i , såsom Azraq, i det närmaste halvtomma. Detta skapar alltså en situation där människor i akut nöd hålls utanför möjligheten till ett grundläggande skydd. Daishanslutna grupper verkar i området, och hjälpinsatser kompliceras rejält av att gränsområdet ligger så avlägset och är svåråtkomligt. Det finns inget vägnät, och området saknar infrastruktur för vattentillförsel. Detta har som följd att de hjälpinsatser som utförs i området blir oerhört kostsamma, Ett permanent flyktingläger i denna region beräknas bli det dyraste lägret i världen per capita och kommer att ta betydande resurser från andra humanitära insatser. Bristen på officiella säkerhetsstrukturer gör att kvinnor och barn utgör en mycket sårbar grupp. Tillgången till sanitära faciliteter är minst sagt bristfällig, och det finns risk för att ensamma kvinnor kan tvingas in i giftermål i syfte att försäkra sig om skydd i området. Uppgifter förekommer också om sexuellt våld. har situationen vid gränsen uppmärksammats internationellt. UNHCR gick ut med ett pressmeddelande där de uppmanade att släppa in de då 12 000 syriska flyktingarna, med företräde för de mest sårbara. Detta följdes av uttalanden med liknande krav från och Human Rights Watch. är dock mycket tydligt med att landet måste ta hänsyn till den säkerhetsrisk som flyktingarna från Daishkontrollerade områden utgör. Försök har gjorts att få att acceptera kvinnor och barn, men då refereras det till terroristdåd utförda av kvinnor, inklusive i hotellbombningarna i . I den av regeringen antagna Syrienstrategin framkommer inga svar på hur biståndet används för att hjälpa människor som så totalt hamnat utanför alla i regionen tillgängliga skyddsnät – ett utanförskap som inte bara riskerar att orsaka mänskligt lidande utan även riskerar att leda till ytterligare tillväxt i den rekrytering som terroristnätverken i regionen ägnar sig åt. Jag önskar nu att statsrådet klargör vad statsrådet och regeringen gör för att uppmärksamma och ifrågasätta att situationen vid gränsen blir permanent och för att möjliggöra att de som behöver hjälp också får det.
fr · H311935 · 2016-03-07 00:00:00 — Fråga 2015/16:935 Avvisningar av (SD) till Statsrådet (S) Regeringen har aviserat att 80 000 ska avvisas ur landet efter negativt besked på deras asylansökningar. Jag vill därför fråga statsrådet hur han och regeringen ämnar stärka vår avvisnings- och utvisningsförmåga, samt när detta arbete ska påbörjas och när det beräknas vara avslutat?
fr · H311936 · 2016-03-08 00:00:00 — Fråga 2015/16:936 Resandeströmmar mellan och av (M) till Statsrådet (S) I en tidigare fråga till statsrådet (2015/16:900) frågade jag på vilket sätt resandevolymerna mellan och har påverkats av de införda id-kontrollerna för inresa i . Statsrådet svarade då utan att ange någon siffra, eftersom det är svårt att avgöra vad som går att härleda till själva id-kontrollernas införande. Jag har full förståelse för att den sortens jämförelser är svåra att göra. Jag har arbetat med kollektivtrafikfrågor på och fick där erfara hur resandemängder kunde fluktuera på grund av väldigt oväntade faktorer som att fler väljer att gå eller cykla när det är bra väder . Jag ska därför inte tvinga statsrådet att göra en osaklig jämförelse och tvivelaktig analys av läget. Jag är dock fortfarande intresserad av att se skillnaderna mellan nuläget och . Jag väljer därför att omformulera min fråga. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Hur många resenärer beräknar regering att det har rest mellan och över och med färja , 2014, 2015 respektive 2016 och kan någon förändring i dessa resenärsflöden härledas till de gränshinder som skapats?
fr · H311937 · 2016-03-08 00:00:00 — Fråga 2015/16:937 Inbrottsstöld som ny påföljd av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) har i ett tillkännagivande till regeringen begärt ökade insatser mot bostadsinbrott. En viktig åtgärd vore att införa en ny brottsrubricering – inbrottsstöld – med ett minimistraff som är betydligt skarpare än dagens. När jag frågade statsrådet om regeringen tänkte ta några initiativ till skärpt lagstiftning mot bostadsinbrott var svaret: ”Vi har den nivå på straff på bostadsinbrott som vi har haft under den borgerliga regeringen. har det kommit en utredning. Vi ska se över frågan och se om det finns anledning att skärpa straffen på någon punkt - à la bonne heure.” då följde upp frågan med en fråga till statsrådet om justitieministern kommer att vidta några åtgärder i frågan om inbrottsstöld som ny brottsrubricering svarade statsrådet: ”Under den fortsatta beredningen av betänkandet Skärpt straffrättsligt skydd för egendom kommer ställning att tas till frågan om straffbestämmelserna behöver ändras. Avsikten är att återkomma till med anledning av flera av de förslag som har lämnat.” Vi kan nu konstatera att några skarpa förslag från regeringen inte har lämnats. Ser man till planerade propositioner från regeringen verkar det heller inte vara några sådana förslag inplanerade. Det är beklagansvärt. Generellt upplevs bostadsinbrott som mer kränkande än andra stöldbrott även om värdet av stöldgodset inte är så stort. Trots den kränkning ett bostadsinbrott innebär för den drabbade leder det till låga straff. Att någon olovligt tar sig in i en annan människas hem och gör intrång på dennes egendom bör ses som ett allvarligt brott i sig. Därför bör brottsrubriceringen ”inbrottsstöld” införas. anser att ser en ökande trend när det gäller oro för att utsättas för bostadsinbrott jämfört med andra typer av brott som till exempel överfall, misshandel och skadegörelse på fordon. Antalet anmälda bostadsinbrott har dessutom ökat . Förslag om skärpta straff för bostadsinbrott finns alltså och kan snabbt genomföras. har också tillkännagivit detta som sin vilja till regeringen. Trots detta har regeringen dragit frågan i långbänk. Mot bakgrund av ovanstående vill jag därför fråga justitie- och migrationsminister : När planeras ett förslag om skärpta straff för bostadsinbrott samt införandet av en ny brottsrubricering kallat inbrottsstöld att läggas fram för ?
fr · H311938 · 2016-03-08 00:00:00 — Fråga 2015/16:938 Skatten på biodrivmedel av (C) till Finansminister (S) Som en effekt av regeringens skattehöjningar på biodrivmedel minskar volymerna etanol och FAME kraftigt. straffbeskattas etanol och biodiesel, medan fossila drivmedel gynnas av ett lågt oljepris. Regeringen har heller inte lyckats presentera en långsiktig strategi för ”långsiktigt hållbara och stabila villkor för biodrivmedel” – något som man kommunicerat som målsättning att göra så snabbt som möjligt . Regeringen har refererat till problematiken kring överkompensation för att genomföra de senaste skattehöjningarna på biodrivmedel. Den senaste övervakningsrapporten från visar dock att ingen överkompensation har skett . Det är ytterligare ett bevis på att metodiken för att övervaka huruvida biodrivmedel är för mycket kompenserade via statsstöd inte är tillförlitlig och riskerar att medföra stora konsekvenser i omställningsarbetet till en fossiloberoende fordonsflotta. Med den nuvarande beräkningsmetodiken tittar vi bakåt för att styra utvecklingen framåt. Med fluktuerande oljepriser och råvarupriser och en tröghet i systemet är detta en metodik som inte överensstämmer med verkligheten. Mina frågor till finansminister är därför: Vilka initiativ tar finansministern för att förändra beräkningsmetodiken för att övervaka eventuell överkompensation av biodrivmedel och kommer finansministern att justera skatterna på biodrivmedel nu när ny information visat att överkompensation inte har inträffat?
fr · H311939 · 2016-03-08 00:00:00 — Fråga 2015/16:939 Legitimation för kuratorer av (M) till Statsrådet (S) Det finns 21 reglerade yrken med skyddade yrkestitlar inom svensk hälso- och sjukvård. Det är ett av många redskap för att säkerställa att hälso- och sjukvården alltid genomförs med hög kvalitet och med patientens säkerhet i fokus. I syfte att utreda behoven av att införa en yrkeslegitimation för kuratorer tillsatte alliansregeringen en utredning. lade fram ett förslag om att införa en legitimationsgrundande vidareutbildning i socialt arbete omfattande en termins högskolestudier. Denna utbildning avsågs leda till examen som hälso- och sjukvårdskurator. tog allianspartierna M, C, FP och KD, i socialutskottet i , ett så kallat utskottsinitiativ i syfte att införa legitimation för kuratorer inom hälso- och sjukvården. gav regeringen till känna att regeringen i budgetpropositionen ska genomföra, och , införa legitimation för kuratorer inom hälso- och sjukvården. Därtill att denna avisering ska innehålla ett besked om tidigast möjliga datum för ikraftträdande. Av regeringens budgetproposition, utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg på sid. 60, framgår det att regeringen bedömer att införandet av en legitimation för kuratorer inom hälso- och sjukvården är komplicerat. Regeringen anser därför att den behöver mer tid att se över frågan. Regeringen lovade emellertid att skyndsamt påbörja ett sådant arbete och avser att återkomma till allra senast i budgetpropositionen . Regeringen motiverade vidare bland annat att vissa gränsdragnings- och organisatoriska frågor behöver analyseras ytterligare. Detta trots tydliga tillkännagivande. Förberedelser för budgetpropositionen , som presenteras , pågår för fullt. Det blir inte minst tydligt när myndigheter och organisationer presenterar sina budgetäskanden. Med andra ord, tiden är knapp att komma fram med ett hållbart underlag som ska kunna presenteras . Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställa följande fråga till regeringen och ansvarigt statsråd : Vilka konkreta analyser har regeringen nu genomfört, och kommer dessa att leda fram till beslut i samband med budgetpropositionen som regeringen tidigare utlovat, trots att tillkännagav om besked redan inför budgeten 2016, om införande av legitimation för kuratorer inom vården?
fr · H311940 · 2016-03-08 00:00:00 — Fråga 2015/16:940 Sjukersättning av (M) till Socialförsäkringsminister (S) Man kan få sjukersättning på hel- eller deltid . I beslut från bedöms om personen inte kommer att kunna arbeta mer på den del som ger ersättning från sjukersättning. I de flesta fall så finns det enligt läkarintyg och annan bedömning ingen förmåga att arbeta över huvud taget. Men om bedömer att det till exempel finns arbetsförmåga till viss del så kommer saken i ett annat läge. Så länge som personen i fråga kan arbeta enligt bedömning samt få sjukersättning så är allt frid och fröjd. Till exempel arbete och sjukersättning. Den dagen patienten inte kan arbeta över huvud taget, så hamnar personen dessvärre i en olycklig situation. De sjukersättning baseras nämligen på hur situationen och lönen såg ut när sjukersättningen första gången beslutades. Det betyder att de man kanske jobbat inte får något genomslag som underlag för resterande sjukersättning. Detta är ologiskt, då alla andra socialförsäkringssystem som exempelvis pensionen baseras på är hur stor den sammanlagda inkomsten varit under livet. Personen i fråga riskerar därför till och med en sämre ersättning än om den fått sjukersättning från början. Detta går ju på alla sätt emot arbetslinjen eftersom det inte gynnar den grupp av människor som har möjlighet att arbeta partiellt. Men anledning av ovanstående vill jag fråga socialförsäkringsminister : Är denna fråga känd för socialförsäkringsministern och avser socialförsäkringsministern att komma med något förslag till förbättring och förändring?
fr · H311941 · 2016-03-08 00:00:00 — Fråga 2015/16:941 Svensk tolkning av regelverk för kemikalier av (M) till Klimat- och miljöminister (MP) EU-länderna har en i många avseenden harmoniserad lagstiftning på kemikalieområdet. Syftet är att regelverken ska fungera likvärdigt i de olika EU-länderna, eller i vissa fall mellan de länder som har liknande förutsättningar (exempelvis beroende på vilken geografisk zon landet tillhör). Med gemensamma regler skapas konkurrensneutralitet för verksamheter i olika delar av EU. Trots det som nämns ovan rapporteras det återkommande i medierna om fall där den svenska myndigheten, Kemikalieinspektionen, gör en annan tolkning än andra EU-länder. Det handlar ofta om fall där Kemikalieinspektionen inte har gett dispens för kemikalier som andra länder i EU godkänt eller gett dispens för. Det medför sämre konkurrensvillkor för svenska näringar, inte minst inom jordbrukssektorn. Låt mig ge två aktuella exempel: Bekämpningsmedlet Pirimor har använts mot bladlöss bland annat i ärtodlingar. Medlet är gasbildande och kommer alltså åt där lössen sitter gömda till skillnad mot andra medel. Pirimor är förbjudet att använda i , men tillåtet bland annat i , och . Ärtodlare i dessa länder konkurrerar med svenska odlare och har alltså genom sin dispens en stor fördel. När det gäller bekämpningsmedlet hade dispens sökts för användning vid odling av vårraps och vårrybs i åtta län i , men där har Kemikalieinspektionen nu sagt nej. Länder som , , och har däremot gett dispens. Det betyder att odlare av raps och rybs i dessa länder nu har en fördel gentemot svenska odlare. Ingen vill använda bekämpningsmedel i onödan och alla är intresserade av att hitta nya medel som fyller avsedd funktion utan negativa effekter. Men det kan inte vara rimligt att svenska odlare ska slås ut till följd av att svenska myndigheter gör helt andra tolkningar än grannländernas. På en gemensam marknad måste självfallet spelreglerna vara likvärdiga för alla aktörer. Med anledning av ovanstående vill jag fråga klimat- och miljöminister : Hur ser ministern och regeringen på det faktum att svenska myndigheter i åtskilliga fall verkar göra en helt annan tolkning av EU-regelverken än andra länder i vår närhet och på vilket sätt avser ministern och regeringen att verka för att svenska bönder ska ha möjlighet att konkurrera på samma villkor som andra?
fr · H311942 · 2016-03-08 00:00:00 — Fråga 2015/16:942 Lokförarlicens av (SD) till Statsrådet (S) Transportstyrelsen kommer att ta ut en årlig avgift på från dem med lokförarbevis som en så kallad registerhållningsavgift. Avgiften avser dem som vill behålla sin lokförarlicens och om man inte arbetar som lokförare kan man avsäga sig den genom att meddela Transportstyrelsen. Transportstyrelsen går ut med brev till lokförarna och meddelar att om man inte betalar avgiften gäller deras rutiner för påminnelser och inkassoförfarande. Det finns ca 3 000 lokförare och Transportstyrelsen får då in ca för att registerföra lokförarnas licenser. Körkort har ingen årlig avgift men man får betala en avgift för att förnya sitt körkort när det behöver förnyas. Min fråga till statsrådet är: Anser statsrådet att det är skäligt att ta ut en årlig avgift på från lokförarna för att upprätthålla ett register, och kan de som innehar körkort förvänta sig en liknande årlig avgift?
fr · H311943 · 2016-03-08 00:00:00 — Fråga 2015/16:943 Företagsamhet bland kvinnor av (M) till Statsrådet (S) Det finns en positiv trend för företagsamhet inom välfärdssektorn enligt Svenskt Näringslivs rapport om företagsamhet. Det finns historiskt sett inte en karriärstege inom den kvinnodominerade välfärdssektorn. Tvärtom mycket av den löneutveckling som skett har skett med tjänsteår i uppräkning och där vi kunnat se att kvinnor som har vidareutbildat sig har gjort så på egen bekostad ledighet och med egna medel. Det är inte så länge sedan som det inte gick att få en F-skattsedel för att kunna starta och driva företag inom vården. Med anledning av den trenden och den kvinnodominerade sektor som välfärdssektorn utgör borde det vara en angelägen uppgift för regeringen att underlätta för kvinnor att starta företag i välfärdssektorn som ett led i utvecklingen av vård och omsorg. Sådana företag kan driva innovationer och bra verksamhet och gå före och utgöra starka drivkrafter för fler kvinnor att vilja starta och driva företag inom välfärdssektorn. Mot den bakgrunden vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder tänker statsrådet vidta för att skapa så gynnsamma förutsättningar som möjligt för fler kvinnor att starta och driva företag inom välfärdssektorn?
fr · H311944 · 2016-03-09 00:00:00 — Fråga 2015/16:944 Upprustning av Ostkustbanan av (M) till Statsrådet (S) Konkurrensen om den svenska järnvägens kapacitet ökar. Trots att alliansregeringen dubblade anslagen till järnvägsunderhållet är standarden på enskilda sträckor fortfarande låg. Saknar en bana dubbelspår eller möjligheter för tågmöten påverkar det även andra banor och det totala resandet. Exempelvis kan inte hela vinsten av plockas ut av resenärer mellan och på grund av den dåliga standarden på Ostkustbanan. Avsaknaden av dubbelspår gör att den totala restiden förlängs onödigt mycket och att investeringarna norr om inte når sin fulla potential. beräkningar visar att Ostkustbanan kan byggas ut med dubbelspår i etapper för att därmed förkorta restiden mellan och . Förstärkningen kan dessutom göras utan att man påverkar den nuvarande trafiken nämnvärt. Det ökar även robustheten på banan vilket möjliggör för mer godstrafik som kan svara upp mot den förväntade framtida efterfrågeökningen på sträckan. Med anledningen av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Ämnar statsrådet inkludera en upprustning av Ostkustbanan i regeringens kommande järnvägsinvesteringar?
fr · H311945 · 2016-03-09 00:00:00 — Fråga 2015/16:945 Styrning med tillit av (S) till Statsrådet (S) har bilden av skolan varit att det är en skola i kris. Förtroendet för lärar- och skolledarprofessionerna har minskat som den statliga kontrollen har skärpts kraftigt det senaste halvdecenniet. New public management har lett till orimliga arbetsmiljöförutsättningar i skolan genom utökad administration, otydligt uppdrag och oro för reprimander i samband med externa kontroller. Detta bidrar till att lärare är mer sjukskrivna till följd av psykisk ohälsa än andra yrkesgrupper. Det har också fått till följd att såväl lärare som skolledare i alltför hög grad väljer att byta yrkesbana. Det är djupt problematiskt när vi ser att behovet av utbildad personal inom skolan kommer att öka kraftigt . Skolinspektionen inrättades med syftet att öka rättssäkerheten och garantera kvaliteten i landets skolor. Men tillsynen, som fortfarande har ett utpräglat bristfokus, riskerar att bryta ned snarare än att bygga upp landets skolor. Det finns en inte obetydlig risk att tillsyn som fokuserar för mycket på brister bryter ned förtroendet för och självförtroendet hos skolans professioner. De senaste årens utökade externa kontroll, som utöver inspektionen tar sig uttryck som nationella ämnesprov, lärarlegitimation, tidigare betyg och skolrankning, kräver en utökad administration och riskerar att avprofessionalisera skolpersonalen. Risken är uppenbar att fokus riktas mot att göra det den externa kontrollen fokuserar på snarare än det skolans personal bedömer att verksamheten behöver. Regeringen utarbetar nu ”styrningen bortom new public management”. Det är viktigt för skolans kvalitet och för att skolan åter ska bli en arbetsplats som kan attrahera den kompetenta och engagerade arbetskraft som så väl behövs. Därför undrar jag: Hur avser statsrådet att arbeta för att skolans styrning ska präglas av tillit snarare än misstro?
fr · H311946 · 2016-03-09 00:00:00 — Fråga 2015/16:946 Villkor för sportskytte av (S) till Statsrådet (S) I finns runt 300 000 sportskyttar. En del har det som hobby. Andra tävlar i , , eller . vill nu införa hårdare krav när en person ansöker om förnyad vapenlicens . kommer då att kräva att den som har mer än enstaka vapen måste ha tävlat i sporten för att kunna få förnyad licens, vilket skulle förhindra att man som motionär utövade flera grenar. Vidare finns förslag från om att man måste träna med sitt vapen för att aktivitet ska kunna styrkas och licens förnyas. Förslaget är att dessa nya regler ska skrivas in i föreskrifter och allmänna råd (FAP). Om detta skulle bli verklighet skulle det få mycket allvarliga konsekvenser för breddverksamheten inom skyttesporten. När det gäller tävlingsmomentet så är det förvisso så att många deltar i tävlingar men likväl utgörs det stora flertalet, precis som i alla sporter, av dem som inte har tävlingsambitioner. Det finns de som helt enkelt har sportskytte som sitt stora intresse och hobby utan att tävla. Varför hindra dem att utöva sin sport? Det kan knappast vara avsikt att tvinga personer att tävla för att kunna fortsätta träna de grenar de utövar? För norra sportskyttar är vidare kravet på nio månaders aktivt utövande av sporten mycket svårt att uppnå. Detta beror på att övningsbanorna av säkerhetsskäl (banorna är frusna och det kan uppstå rikoschetter) inte kan hålla öppet så . Enda alternativet för norra sportskyttar vore då att åka till och träna där. Det är något som faller på sin egen orimlighet och skulle de facto innebära ett förbud. har på eget bevåg gjort denna tolkning av vapenlagstiftningen och vapenförordningen. Kraven har inget stöd i vare sig vapenlagstiftningen eller förordningen, och går därmed utöver sin befogenhet. Ytterst har regeringen ansvaret för hur de statliga myndigheterna fungerar. Vilka generella åtgärder avser statsrådet att vidta med anledning av det anförda?
fr · H311947 · 2016-03-09 00:00:00 — Fråga 2015/16:947 Effektiv samverkan mellan räddningstjänsten och av (M) till Statsrådet (S) Det är av stor vikt att vi använder skattemedel mer effektivt och att samhällets institutioner och välfärdsverksamheter utvecklar nya samarbetsvägar för att än bättre dra nytta av varandras kompetenser. I i har hemtjänstpersonal vidareutbildats för att kunna stärka upp och än snabbare vara på plats för att direkt kunna göra livsviktiga insatser när larmet till räddningstjänsten gått. Det är hemtjänstpersonal som arbetar natt som kan vara behjälpliga vid exempelvis trafikolyckor, personskador och hjärtstopp, men tanken är att det ska fungera dygnet runt. Beslutet grundar sig på att ändå är ute och åker, att de personer som arbetar inom har bra utbildning och att det är ett effektivt och samhällsnyttigt sätt att använda skattepengar på. På samordningscentraler går det att se var bilar befinner sig, och de kan då kallas till ett larm som inkommer i närheten. I bilarna finns både hjärtstartare och brandsläckare, vilket kan vara avgörande i vissa fall. Detta är ett gott exempel på samverkan som utvecklats i i och som skulle kunna visa fler vad som är möjligt: inte bara att viktiga kompetenser samverkar för att rädda än fler liv, utan också visa på effektivare sätt att använda skattemedel. När avser regeringen att stimulera fler kommuner att effektivare samverka? Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : På vilket sätt kommer regeringen och statsrådet att se till att samnyttja och mer effektivt stimulera fler och andra kommuner att använda erfarenheter från samarbete mellan räddningstjänst och hemtjänst?