ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H3111558 · 2016-09-01 00:00:00 — Fråga 2015/16:1558 sena utbetalningar till skånska kommuner av Boriana (M) till Justitie- och migrationsminister (S) frågade jag justitie- och migrationsminister vad han avsåg att göra för att de skånska kommunerna skulle få ekonomisk ersättning av . svarade han bland annat: ”pågår ett arbete med syfte att förenkla regelverket, minska den administrativa bördan för kommunerna samt minska problemet med att vissa kommuner får vänta på ersättning. Regeringen avser att i närtid återkomma i denna fråga.” I regleringsbrev går det bland annat att läsa: ”Under ska särskilt lägga vikt vid följande:” – – – ”Vidta åtgärder för att ersättningar till asylsökande, kommuner och landsting sker i närmare anslutning till inkommen begäran om ersättning.” Det har gått ett drygt halvår sedan ministern lovade att minska problemet med att vissa kommuner får vänta på ersättning. eget regleringsbrev slår fast att ersättningen ska betalas ut i närmare anslutning till begäran om ersättning. Trots det kvarstår problemet. är fortfarande skyldigt skånska kommuner , vilket gör att många kommuner går på knäna och tvingas skära i sin verksamhet eller låna pengar för att klara ekonomin. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsministern: Vilka åtgärder avser justitie- och migrationsministern att vidta för att kommunerna ska få ersättning från så snabbt som möjligt?
fr · H3111559 · 2016-09-01 00:00:00 — Fråga 2015/16:1559 Antal uppklarade brott av Boriana (M) till Statsrådet (S) Svensk polis löser allt färre brott. Enligt uppgifter från är brottsuppklaringen den lägsta . klarades av brotten upp, jämfört . När det gäller mängdbrott är statistiken ännu sämre. Brottsuppklaringsgraden för skadegörelsebrott har nästan halverats, från år . av bostadsinbrotten klarades upp ; var andelen . av misshandelsbrotten klarades upp ; var andelen . Det är en oroväckande utveckling som måste brytas för att allmänhetens förtroende för polisens förmåga att lösa brott ska upprätthållas. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att skapa förutsättningar för att klara upp fler brott?
fr · H3111560 · 2016-09-01 00:00:00 — Fråga 2015/16:1560 Homa Hoodfar – iransk frihetsfånge av (C) till Utrikesminister (S) Homa Hoodfar är en kanadensisk universitetsprofessor från , , som greps i på högst tvivelaktiga grunder. kallar henne frihetsfånge och menar att gripandet är en del i den iranska regimens försök att kväsa yttrandefriheten. Homa Hoodfar, som befaras vara frihetsberövad i det beryktade Evinfängelset, har bedrivit antropologisk forskning med fokus på kvinnor och jämställdhet. Hoodfar har varken tillåtits kontakt med advokat eller familj sedan gripandet. Självklart är detta i första hand en konsulär fråga för , men om inte kontakt redan har tagits skulle , som säger sig bedriva en feministisk utrikespolitik, kunna bistå. har, till skillnad från , diplomatisk närvaro i . undrar jag om utrikesministern är beredd att engagera sig för en kvinna som forskar om kvinnor och jämställdhet. Avser ministern att engagera sig i detta fall?
fr · H3111561 · 2016-09-01 00:00:00 — Fråga 2015/16:1561 Fördelning av biståndsmedel till regimnära organisationer av (L) till Statsrådet (MP) Den brittiska tidningen har avslöjat att stora summor biståndspengar slussas direkt in i organisationer knutna till president familj. President bedriver ett hänsynslöst krig mot sin egen befolkning. Oljefatsbombning har blivit vardag, och tortyr används brett. 56 i aktiva hjälporganisationer står bakom en rapport där det framgår att FN-pengar gått till NGO:er som står nära Asadregimen. En av organisationerna leds av presidentfrun , och trots att hon står på och EU:s sanktionslistor har den fått av FN. har skänkt mer än 2 miljoner till , som ägs av kusin och har kopplingar till flera regimtrogna milisgrupper. Trots att EU har bannlyst handel med det syriska , eftersom man varit orolig för hur pengarna i slutändan används, har FN betalat ut mer än för att stödja jordbruket i landet. Det är mycket olämpligt. I krigssituationer är det svårt att nå fram till utsatta människor som befinner sig i regimkontrollerade områden. Därför är det ibland ofrånkomligt att biståndspengar går till despotiska regimer. finns det möjlighet för , som är en stor biståndsgivare, att trycka på för att det ska ske i så liten utsträckning som möjligt och att man i första hand hittar andra kanaler. Jag vill mot bakgrund av ovanstående fråga statsrådet : På vilket sätt försöker förhindra att svenska biståndsmedel tilldelas regimnära organisationer i , och hur kontrollerar man detta?
fr · H3111562 · 2016-09-01 00:00:00 — Fråga 2015/16:1562 Social housing i av (S) till Statsrådet (MP) Det finns olika modeller för välfärdsstaten. I och har vi valt en generell och skattefinansierad välfärdsmodell. Andra välfärdsstatsmodeller bygger helt på försäkringslösningar eller direkta avgifter. I dessa garanteras oftast bara en ”grundtrygghet” eller, i ännu sämre fall, bara de fattigaste ett minimum för överlevnad, via skatter. Bostadsfrågan var länge en del av välfärdspolitiken. massiva bostadsbyggnation via inte minst allmännyttan och bostadskooperationen ”löste” problemet med bostadsbrist och trångboddhet. Bostadsfrågorna försvann delvis från den socialpolitiska agendan. Utanför gjordes inte motsvarande satsningar i bostadsproduktion, och i stället för allmännytta satsades på ”social housing”, hyresrätter för låginkomsttagare och ännu fattigare. har all anledning att vara stolt över sin allmännytta. Den har bidragit till att haft en högre bostadsstandard än nere i övriga för vanligt folk, och genom att allmännyttan riktat sig till alla typer av inkomsttagare har vi ändå ett relativt sett högre mått av integration i . Inte minst den tidigare borgerliga regeringens vägran att ge statligt stöd till bostadsproduktion har i kombination med växande befolkning försatt i en bostadskris. har tidigare i en rapport förespråkat att vi ska införa ”social housing” i . Bostadsministern uttryckte liknande åsikter i i en intervju i P1-morgon. Det finns problem i våra stora, allmännyttiga bostadsområden. Vill vi permanenta och fördjupa dessa ska vi givetvis satsa på ”social housing”. Att förslaget kommer i när vissa helt seriöst pratar om behovet av en låglönearbetsmarknad, försämrad arbetsrätt och öppnandet av särskilda butiker med ”uttjänt” mat för låginkomsttagare är ingen tillfällighet. Det är en tydlig amerikansk samhällsutveckling som förespråkas. och de nordiska länderna måste stå upp för allmännyttan och också bekämpa idéer om marknadshyror. "Endast det bästa är gott nog för folket", ansåg , den svenska socialpolitikens och bostadspolitikens fader. Kring det bör vi stå fast. Svensk bostadspolitik bör inte degraderas genom ett införande av "social housing". Min fråga till statsrådet är: Är det statsrådets ställningstagande att "social housing" bör införas i , och i så fall av vilka skäl?
fr · H3111563 · 2016-09-02 00:00:00 — Fråga 2015/16:1563 Bevarande av minnet av varvsindustrin av (S) till Kultur- och demokratiminister (MP) drabbades den svenska varvsindustrin av en internationell nedgång i oljekrisens spår. Den minskade efterfrågan på oljetankrar innebar slutet för de svenska varven, åtminstone när det gällde nybyggnation. Efter flera varvspropositioner, rationaliseringar och nedskärningar lades det ena varvet efter det andra ned. Storvarven hade då förts in i Svenska Varv. beslöt regeringen att lägga ned Uddevallavarvet. lades i ned. Då hade beslutet om att stänga det Götaverkenägda Öresundsvarvet i redan fattats. I upphörde de olika varven med sin fartygsproduktion –1989. Varven hade stor betydelse för de samhällen där de var verksamma, vilket kan belysas av hur stor andel av industriarbetarna som arbetade inom varvsindustrin och dess underleverantörer. I var andelen , i var den , i och i . Varvens stora betydelse för lokalsamhällena är en bakgrund till de reaktioner och det trauma som varvskrisen innebar. Men varvens betydelse var inte enbart stor när det gällde sysselsättning. I varierande utsträckning och på olika sätt påverkades städernas politik och kultur av varven och deras dominerande ställning i lokalsamhällena. Frågan är hur hela denna skeppsbyggarverksamhet förmedlas i minneskulturen. På flera orter finns det livaktiga varvshistoriska föreningar, inte enbart i de västkuststäder där storvarven fanns utan också på andra platser runt om i landet. Flera av dessa föreningar är aktiva i Styrguppen Svenska Varv, där Statens maritima museer också ingår och som arrangerar Varvsforum . Det har också getts ut böcker och startats cirklar för att dokumentera varvens tid. På olika håll visas också varvsepoken genom minnesmärken, som till exempel planerna på att bygga en mur i med namnen på samtliga Kockumsbyggda fartyg. Utställningar på museer, som i och Teknikens och sjöfartens hus i , har också inslag eller avdelningar där varven lyfts fram. En utställning om Öresundsvarvet i drog ett stort antal besökare. Det saknas dock fortfarande ett museum som brett visar på varvsindustrins betydelse för hela landet. Den mark där varven en gång låg har i de flesta fall förvandlats till postindustriella områden med nya bostäder och kontorshus. Ett undantag är , där är intakt. I finns det ett reparationsvarv och nybyggnad av fundament till vindkraftverk. Området kring varvet har fortfarande kvar en industriell prägel. I denna miljö skulle det således finnas goda möjligheter att etablera ett varvsmuseum eller något slags upplevelsecentrum som speglar den svenska varvsindustrin. Med anledning av detta vill jag fråga kultur- och demokratiministern: Anser ministern att varvsindustri är ett historiskt och kulturellt intresse som förtjänar att bevaras, och hur ser ministern på möjligheterna att etablera ett varvsmuseum eller något slags upplevelsecentrum som speglar den svenska varvsindustrin?
fr · H3111564 · 2016-09-02 00:00:00 — Fråga 2015/16:1564 Renodling av polisens arbetsuppgifter av (L) till Statsrådet (S) Polisens organisation är pressad. kommer uppgifter i medierna med berättelser från enskilda poliser och polischefer om hur deras arbetssituation utvecklats. Arbetsmiljön inom svensk polis är minst sagt problematisk, och Liberalerna har på olika sätt lyft frågan om polisens omorganisation, avhoppen och behovet av mer resurser för att anställa 2 500 fler poliser. Liberalerna har vidare i både under /15 och 2015/16 aktivt drivit och fått igenom förslag om att renodla polisens arbetsuppgifter. Det behövs en större granskning av detta, och alliansregeringen tillsatte 2014 en utredning, som regeringen avslutade . När polisen inte hinner med det basala och när regeringen hänvisar till flyktingmottagande och terrorhot finns det all anledning att titta över polisens villkor och uppdrag. Regeringen har dessutom ännu inte hörsammat den uppmaning som en majoritet i beslutat om att återuppta utredningen. I anledning av detta vill jag fråga statsrådet : När kommer regeringen att i enlighet med tillkännagivanden återuppta utredningen om renodling av polisens arbetsuppgifter?
fr · H3111565 · 2016-09-20 00:00:00 — Fråga 2015/16:1565 Korrespondensgymnasiet i av (M) till Statsrådet (S) Korrespondensgymnasiet i är en gymnasieskola där eleverna läser på distans. Skolan har riksintag, vilket innebär att elever från hela landet som är folkbokförda i kan studera där. Skolan regleras av en egen förordning (2011:682). Enligt densamma har skolan rätt att anta elever till och med . Meningen var att ett permanent tillstånd skulle prövas i samband med att utredningen 2012:76 behandlades. Detta skedde inte utan i stället tillsattes en ny utredning (U 2015:09) ;som inte kommer att lämna sitt slutbetänkande förrän tidigast . Detta innebär att skolan inte har möjlighet att anta nya elever och i värsta fall inte heller . Detta skulle förstås vålla stora bekymmer för skolan att behålla sina pedagoger och skulle dessutom få allvarliga effekter för verksamheten i fråga och därmed även för nuvarande elever. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder kommer statsrådet att vidta för att Korrespondensgymnasiets verksamhet ska kunna fortsätta till dess att regeringen slutligt tar ställning till förslagen som kommer att presenteras i den kommande utredningen (U 2015:09)?
fr · H3111566 · 2016-09-05 00:00:00 — Fråga 2015/16:1566 Den kamerunska statens övergrepp mot den egna befolkningen av (L) till Utrikesminister (S) rapporterade om hur människor i fångas mellan extremisterna i Boko Harams terror och de egna myndigheternas grymhet. 170 000 personer har flytt undan den islamistiska terrorismen, efter fruktansvärda attentat i den norra delen av landet. Det är viktigt att tar krafttag mot Boko Haram, en organisation som vill vrida klockan tillbaka 600 och vars metoder är hänsynslösa. Men terrorismbekämpning får aldrig innebära att rättsstatens principer sätts ur spel. Enligt Amnesty har unga män och pojkar urskillningslöst fängslats utan förklaring, för att kort därefter försvinna spårlöst. Det finns också uppgifter om att kamerunska soldater inför folksamlingar utfört omfattande tortyr av oskyldiga människor. Detta är oacceptabelt. Det offentliga ska skydda från förövare, inte självt begå övergrepp. Det finns ingen möjlighet för att utvecklas i en god riktning så länge soldater och poliser i statens namn misshandlar och kränker i den utsträckning som beskrivs. och EU måste i alla kontakter uppmana den kamerunska ledningen att få detta barbari, fegt utfört i säkerhetens och terrorismbekämpningens namn, att upphöra . Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga utrikesminister : På vilket sätt arbetar för att motverka den kamerunska statens övergrepp mot civilbefolkningen i kampen mot terrorismen?
fr · H3111567 · 2016-09-06 00:00:00 — Fråga 2015/16:1567 Försörjningsstödet och semesterresor utomlands av (L) till Statsrådet (S) beslutade förvaltningsdomstolen att en Malmöfamilj med försörjningsstöd har rätt till ersättning för en semesterresa till ett i . Kommunen har hänvisat familjen till kommunens gratisaktiviteter och erbjudit besök på i närområdet. Även om statsrådet inte kan uttala sig i det aktuella fallet aktualiserar domen frågan om hur försörjningsstödet ska vara utformat och kopplingen mellan arbete och rättigheter. Är det rimligt att försörjningsstödet också ska ge rätt till semesterresor utomlands? Det är viktigt att samhället har höga förväntningar på egenförsörjning och där inte enbart människors rättigheter – utan också skyldigheter – tydliggörs. Hur försörjningsstödet är utformat sänder viktiga signaler om arbetets värde. Ska tilliten till välfärdssamhället värnas måste arbetslinjen stå i centrum. Med anledning av ovanstående ställer jag följande fråga till statsrådet : Avser statsrådet att ta initiativ till en förändring av lagstiftningen kring försörjningsstödet och semesterresor?
fr · H3111568 · 2016-09-20 00:00:00 — Fråga 2015/16:1568 Möjlighet till familjeåterförening av (C) till Justitie- och migrationsminister (S) Jag blev kontaktad av en man som kom till och har fått asyl här, men hans fru och deras två barn – – är kvar i . De har ansökt om familjeåterförening, men för att kunna återförenas måste man genomföra en intervju på en av ambassader. Den bästa möjligheten är att ta sig till , men har slutat ge visum för den typen av inresa i likhet med övriga länder i närområdet. Det här exemplet är ett av många på hur familjer hålls isär även när de har rätt att återförenas. De hinder som finns är många och höga. De handlingar som behövs beviljas inte. Visumkrav för att ta sig till sätter stopp för många. Andra barriärer står i vägen för andra. Väldigt många familjer befinner sig just nu i den här situationen. De har laglig rätt att återförenas i . Men alla praktiska möjligheter att se sin familj igen är stängda. För att familjer inte ska hållas splittrade räcker det inte med teoretisk öppenhet om de praktiska möjligheterna inte finns. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vad avser ministern och regeringen att göra för att ge splittrade familjer som har rätt till återförening praktisk möjlighet att återförenas i ?
fr · H3111570 · 2016-09-08 00:00:00 — Fråga 2015/16:1570 kränkning av territorium av (V) till Utrikesminister (S) passerade 300 marockanska militärfordon den barriär som skiljer västsahariskt territorium, ockuperat , från marockanskt territorium och den landremsa som kontrolleras av västsahariska Polisario i ett försök att besätta den östra delen av . Den västra delen är mauretanskt territorium, och där ligger hamnstaden med ca 80 000 invånare. Enligt obekräftade uppgifter har två civila västsaharier dödats. Detta är ett allvarligt brott mot den första militära överenskommelsen i vapenstilleståndsavtalet som under ledning av FN förhandlades fram mellan och det västsahariska folkets legitima representant . Vapenvilan förbjuder allt arbete eller militär utplacering i en remsa längs muren. Intrånget är också ett tydligt brott mot folkrätten eftersom inte har någon legitim rätt att befinna sig på västsahariskt territorium över huvud taget. svarade Polisario genom att placera ut militära styrkor i Guerguerat-området för att förhindra ytterligare marockanska aktiviteter. Polisario uppmanade dessutom att kräva ett tillbakadragande av marockansk personal och vill att installerar en permanent observationspost i området för att lugna ned situationen och förhindra framtida intrång. Jag vill mot den bakgrunden fråga utrikesminister : Avser utrikesminister att agera mot för att kränkningar av västsahariskt territorium ska upphöra, och avser att agera i FN för att vapenvilan mellan och Polisario upprätthålls och respekteras fullt ut för att minska spänningen i området och genom det bidra till och öka tron på den FN-ledda fredsprocessen?
fr · H3111571 · 2016-09-08 00:00:00 — Fråga 2015/16:1571 Långa väntetider för vapenlicenser av Boriana (M) till Statsrådet (S) Polisens handläggningstider för vapenlicenser har på många håll i landet ökat till oacceptabla nivåer. Trots upprepad kritik från bland annat JO har problemen inte åtgärdats. var enligt Jakt & Jägare den förväntade väntetiden för handläggning av en vapenlicensansökan i Polisregion (, , och ) . Den förväntade väntetiden i var . Enligt uppgift skickas SMS till personer i som ansöker om vapenlicens där de ombes att inte ringa till handläggningsavdelningen eftersom det tar arbetstid i anspråk och därmed förlänger handläggningstiden. Det är ett märkligt förfarande. Medborgare ska alltid kunna ta kontakt med våra myndigheter. Om det är så att kontakter med allmänheten gör att myndigheten inte kan hålla sina tidsramar för att utföra sitt arbete bör myndigheten se över sina rutiner och förändra sitt arbetssätt snarare än att uppmana allmänheten att inte ta kontakt. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att tillse att väntetiderna för handläggning av vapenlicenser kortas ned från dagens nivåer?
fr · H3111572 · 2016-09-08 00:00:00 — Fråga 2015/16:1572 Framtiden för Riksutställningar av (M) till Kultur- och demokratiminister (MP) föreslog att Riksutställningar ska läggas ned. Regeringen har ännu inte gett besked i denna fråga. Kultur- och demokratiministern har via sin pressekreterare kommenterat att hela utredningsunderlaget för Riksutställningar finns med i den kulturarvsproposition som regeringen för tillfället arbetar på. Enligt ovan nämnda kommentar är det dock oklart när Riksutställningars framtid avgörs, då ett besked kan dröja även när kulturarvspropositionen är presenterad för . Med anledning av ovanstående vill jag fråga kultur- och demokratiministern: När och hur avser kultur- och demokratiministern att återkomma med besked om Riksutställningars framtid?
fr · H3111573 · 2016-09-08 00:00:00 — Fråga 2015/16:1573 Ökat antal fall av tbc av (M) till Statsrådet (S) I samband med smittspårning på flyktingboenden har ett antal personer testats positivt för tbc-smitta, så kallad latent tbc. var tbc en folksjukdom. Tack vare aktivt vaccinationsarbete är bland de länder som har lägst förekomst av sjukdomen. har antalet fall av aktiv tbc ökat kraftigt, enligt smittskyddsläkare. av dem som insjuknar är utrikesfödda, främst yngre personer som insjuknar efter att de har kommit till . har 421 fall av tuberkulos rapporterats i . rapporterades totalt 835 fall, vilket var en ökning . Människor med latent tbc är inte sjuka, men risken är ungefär 5–att de senare i livet utvecklar en aktiv sjukdom. Alla asylsökande ska erbjudas en frivillig hälsoundersökning och de flesta som kallas till undersökning kommer. Enligt en kartläggning i , kom av de som kallades frivilligt. När det finns uppenbar misstanke om aktiv tbc gäller smittskyddslagens bestämmelser angående allmänfarliga sjukdomar, och då är man skyldig att genomgå en undersökning. Meningarna går isär om problemet. Smittskyddsläkare menar att riskerna ännu inte är stora. Andra menar att de smittskyddsansvariga inte tar situationen på allvar. Två smittskyddsläkare skrev i att risken för spridning inte ska överdrivas men att situationen ska tas på allvar. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet: Hur ser statsrådet på det ökade antalet fallen av tbc, och hur avser han att agera för att stärka arbetet mot tbc i ?
fr · H3111574 · 2016-09-08 00:00:00 — Fråga 2015/16:1574 ersättning från av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Sedan flyktingkrisen tog sin början på allvar har ett flertal skånska kommuner tagit ett stort ansvar genom sitt mottagande av inte minst ensamkommande barn och ungdomar. tecknade Bjuvs kommun ett avtal med om att ta emot ensamkommande. Inom ramen för detta avtal ska betala ut en ersättning på per kalenderår till kommunen och för varje boendeplats, och det ska finnas en möjlighet att få ytterligare i stöd . Utbetalningarna sker retroaktivt, vilket innebär att respektive kommun måste stå för kostnaden själv inledningsvis. ligger efter med sina utbetalningar till Bjuvs kommun och är skyldig kommunen . är mycket för en liten kommun att ligga ute med och eftersläpningen som ligger på har fått till följd att Bjuvs kommun fått problem med sin likviditet. Likviditetsproblematiken innebär att Bjuvs kommun nu tagit beslut om ett nytt lån för att täcka upp för de uteblivna utbetalningarna, och därmed riskerar kommunen att tvingas öka sin lånedel för att finansiera och trygga välfärdens kärna. Det är allvarligt att brister leder till ekonomiska problem för de kommuner som ställer upp för att ska klara av att hantera flyktingkrisen. Utifrån detta vill jag därför fråga justitie- och migrationsminister : Vilka konkreta åtgärder avser ministern att ta initiativ till för att lösa den uppkomna situationen och säkerställa att de kommuner som har avtal med får sin ersättning så skyndsamt som möjligt?
fr · H3111575 · 2016-09-08 00:00:00 — Fråga 2015/16:1575 Stöd till veteraner av (M) till Statsrådet (S) Den statliga , som lämnade sitt slutbetänkande , uppmärksammade brister i samverkan mellan olika myndigheter, kommuner och landsting när det kommer till stöd och vård av skadade veteraner. Sedan Kongokrisen har närmare hundra tusen svenskar tjänstgjort i internationella insatser i pågående och potentiella konflikthärdar. Bland de svåraste beslut som en riksdagsledamot fattar är de beslut som handlar om att skicka män och kvinnor till områden med risk för deras liv. Att garantera dem ett värdigt mottagande efter slutförd tjänstgöring är därför en viktig fråga. Det återstår mycket arbete för att garantera bästa möjliga förutsättningar för att samhällets institutioner ska kunna ge veteraner och deras anhöriga det stöd de bör ha rätt till. Försvarsmakten för ännu inte veteranstatistik, vilket försvårar för andra aktörer att få kunskap om veteransoldaters hälsa och livssituation. Det försvårar även forskningen. Det finns ett samarbetsavtal mellan Försvarsmakten och . Fredsbaskrarna har deltagit i utvecklandet av veteranmottagningen vid i . Men våra veteraner finns i hela landet, och därför finns förslag som att utveckla regionala för vård och rehabilitering av veteraner, detta för att stärka kompetensen hos landsting och regioner. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att förbättra förutsättningarna för stöd till och vård av skadade veteraner?