ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H412474 · 2016-12-22 00:00:00 — Dnr N2016/07697/FÖF Svar på fråga 2016/17:474 av (M) En strategi för drönare i har frågat mig hur min och regeringens strategi för att främja drönarbranschen i ser ut. Drönare används exempelvis av mäklare, skogsbolag, fotografer, filmbolag, räddningstjänst och polis. Svenska företag utvecklar och tillverkar också drönare för såväl en svensk som en internationell marknad. Regeringen arbetar med att stärka förutsättningarna för svenska företag att bedriva en konkurrenskraftig verksamhet med bas i . En rad åtgärder kan nämnas. Bland annat med 70 000 nya utbildningsplatser och kraftsamlingen för innovation i propositionen Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft (prop. 2016/17:50), som kommer att erbjuda svenska företag stora möjligheter att utveckla och testa nya produkter. Propositionen innehåller också särskilda insatser till Verket för innovationssystem () vars program finansierar flygforskning, forskning och innovation om nya material och andra ämnesområden som är viktiga för drönarutvecklingen. Regeringen har även reformerat de och det statliga riskkapitalet. En annan viktig fråga för branschens utveckling gäller de flygsäkerhetsmässiga aspekterna, exempelvis hur drönare ska kunna samexistera på ett säkert sätt med vanliga flygplan. Regeringen stödjer därför den huvudsakliga inriktningen i förslag till reviderad förordning om gemensamma flygsäkerhetsregler och inrättande av en europeisk flygsäkerhetsbyrå, . Förslaget omfattar även regler för drönare och innebär en övergång från detaljerade regler till ett mål- och riskbaserat regelverk som förenklar för företagen utan att riskera flygsäkerheten.
frs · H412475 · 2016-12-22 00:00:00 — Dnr Ju2016/08891 Svar på fråga 2016/17:475 av (M) Driftsavbrott på har frågat mig om jag avser vidta några åtgärder för att säkra att inte havererar igen. Frågan är ställd mot bakgrund av att flera myndigheters webbplatser, bl.a. som tillhandahålls av Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB), var svåra att nå via internet med anledning av överbelastningsattacker . Jag ser naturligtvis allvarligt på it-angrepp som stör viktiga funktioner så som . I det här fallet vidtog MSB åtgärder för att mildra konsekvenserna av störningarna. MSB samverkade även med flera samhällsviktiga aktörer, bl.a. polis, räddningstjänst, SOS Alarm och länsstyrelser, för att säkerställa att allmänheten kunde nå viktiga informationstjänster. Då attackerna inte var riktade mot , utan mot en amerikansk DNS-leverantör, var MSB även i kontakt med amerikanska myndigheter. MSB:s sammantagna bild är att attackerna hade begränsad påverkan i . Myndigheten tar dock händelsen på allvar och har utrett den vidare. vidtas säkerhetshöjande åtgärder löpande. Regeringen har ökat kraven på myndigheternas informationssäkerhetsarbete, bl.a. genom att införa ett system för obligatorisk it-incidentrapportering för statliga myndigheter. Allvarliga it-incidenter ska rapporteras till MSB. Detta möjliggör att MSB får en samlad bild av it-incidenter som drabbat svenska myndigheter, vilket ökar förutsättningarna att förebygga, upptäcka och hantera it-incidenter i statliga informationssystem. Det är angeläget att vi har en bra informationssäkerhet och att tillgången till information i olika krissituationer säkras. Jag kommer därför fortsätta att prioritera dessa frågor. Däremot bedömer jag inte att det finns skäl att vidta ytterligare åtgärder mot bakgrund av den här specifika händelsen.
frs · H412479 · 2016-12-23 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:479 av (M) Veterancentrum har frågat mig om det är regeringens uppfattning att ett veterancentrum ska upprättas där personal som deltagit i internationella insatser kan få stöd och behandling likt den modell som används i Baereia. Veteranpolitiken syftar till att ge personal som tjänstgör i internationella insatser, och deras anhöriga, ett stöd som står i proportion till de risker och påfrestningar de utsätts för. Ansvaret för att omsätta regeringens anvisningar till Försvarsmakten åvilar myndigheten. Med utgångspunkt i regeringens uppdrag till Försvarsmakten (nr. 20), i lagen (2010:449) om Försvarsmaktens personal vid internationella militära insatser och förordningen (2010:651) om Försvarsmaktens personal vid internationella militära insatser samt utgående från anvisningar i de senaste årens regleringsbrev har Försvarsmakten genomfört ett omfattande utvecklingsarbete. Arbetet fortsätter varvid nästa större åtgärd blir inrättandet av ett särskilt veterancentrum. Försvarsmakten har dragit slutsatsen att en delegerad modell för veteranverksamheten är mest ändamålsenlig och därför utformat en sådan. För att hantera det faktum att veteranerna är spridda över hela landet, finns numera både så kallade veteransamordnare och specialister på rehabiliteringsåtgärder knutna till varje förband i Försvarsmakten. Den enskilde veteranen kan därför vända sig till sitt hemförband eller, om det av geografiska eller andra skäl förenklar kontakterna, till det förband som är närmast för att få råd och vägledning inför kontakter med olika aktörer. I sammanhanget är det viktigt att understryka den ordinarie hälso- och sjukvårdens ansvar att erbjuda en adekvat vård. Dagens Veteranenhet utgör stommen till det blivande veterancentrum, som ska vara ett kunskaps- och med huvuduppgifter att utveckla, inrikta, stödja och följa upp Försvarsmaktens veteranverksamhet med fokus på de uppgiftsområden som anges regleringsbrev. De samlade resurserna för veteran- och anhörigområdet, det vill säga såväl de lokala (dvs. förbandsanknutna) som de centrala, måste bedömas i ett sammanhang. Det bör noteras att de resurser som Försvarsmakten avdelar för veteranområdet vida överstiger de resurser som veteranutredningen föreslog i sitt betänkande (SOU 2014:27) rörande bemanning av den där föreslagna veteranmyndigheten, om än organiserade på annat sätt. I regleringsbrevet till Försvarsmakten , som regeringen har beslutat, är, avseende veteranområdet, huvuduppgiften att inrätta nämnda veterancentrum. Därtill ges myndigheten bland annat i uppgift att redovisa hur veteran- och anhörigområdet fortsatt avses att utvecklas. Jag ser inte behov av att vidta ytterligare åtgärder i detta sammanhang.
frs · H412480 · 2016-12-22 00:00:00 — Dnr Ju2016/08952/ Svar på fråga 2016/17:480 av (M) Kameraövervakningslagstiftningens tillämpning på drönare har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att möjliggöra för piloter av kamerautrustade drönare att kunna fortsätta med sin verksamhet utan att hindras av kameraövervakningslagstiftningen. Frågan ställs mot bakgrund av att i en dom slagit fast att en kamera som är monterad på en drönare kräver tillstånd enligt kameraövervakningslagen. Drönartekniken har många potentiella användningsområden, t.ex. inom skogs- och jordbruk, räddningsarbete och för journalistiska ändamål. kan drönare användas på ett sätt som innebär att enskilda utsätts för integritetskränkande övervakning. Regeringen tillsatte en utredning för att se kameraövervakningslag. Trots att lagen var relativt ny kunde regeringen redan då konstatera att det fanns ett behov av att utreda hur den förhåller sig till användning av ny teknik, t.ex. kamerautrustade drönare. Utredningen kommer att redovisa sitt uppdrag . Det har blivit tydligt att företagen har ett behov av en snabbare lösning och har därför remitterat ett förslag om att drönare inte ska omfattas av tillståndskravet i kameraövervakningslagen. Enskildas personliga integritet ska i stället skyddas av reglerna i personuppgiftslagen. Detta innebär att den som använder kamerautrustade drönare måste vidta åtgärder för att undvika integritetskränkningar, t.ex. genom att se till att övervakning endast sker för legitima ändamål och på ett öppet sätt. Förslaget föreslås träda i kraft .
frs · H412481 · 2016-12-20 00:00:00 — Dnr N2016/07748/PBB Svar på fråga 2016/17:481 av (M) Fler bygglovsbefriade åtgärder har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att fler åtgärder ska undantas på bygglov och i så fall när. Finansministern och jag presenterade ett program med förslag på 22 steg för fler bostäder, däribland fler bygglovsbefriade åtgärder. I 2015:28, Åtgärder som kan undantas från krav på bygglov, redovisas förslag på åtgärder som kan undantas från krav på bygglov, bl.a. omfärgningar och ändring av tak- eller fasadmaterial, mindre tillbyggnader, väderskydd för kollektivtrafiken, mindre byggnader på allmän plats och vinterförvaring av fritidsbåtar, och husbilar på småhustomter. Regeringens ambition är att lämna förslag till som innebär att de föreslagna förändringarna i huvudsak kommer att genomföras. pågår arbete som syftar till att ta fram de författningsförslag som krävs. Min ambition är att dessa förslag ska kunna beredas så att en proposition kan överlämnas till .
frs · H412482 · 2016-12-27 00:00:00 — Dnr M2016/02930/Nm Svar på fråga 2016/17:482 av (M) Utredning av strandskyddet har frågat mig vilka åtgärder jag kommer att vidta för att reformera strandskyddet. Hon har även frågat när den av regeringen aviserade utredningen med uppdrag att se över resultaten av reformen om landsbygdsutveckling i strandnära lägen () och föreslå förändringar i regelverket kommer att tillsättas. Strandskyddet har återkommit i ett flertal frågor och interpellationer sedan jag tillträdde som miljöminister . Som jag har anfört i tidigare svar har det gjorts ett flertal ändringar i strandskyddslagstiftningen i syfte att skapa ett ändamålsenligt strandskydd som beaktar behovet av utveckling, särskilt av landsbygden, som ett långsiktigt skydd av strändernas natur- och friluftsvärden inte äventyras. ändring med bl.a. nya regler om områden för landsbygdsutveckling i strandnära lägen – de s.k. LIS-reglerna – innebar att möjligheterna till dispens och upphävande av strandskyddet i syfte att underlätta landsbygdsutvecklingen utökades. Vidare ändrades beslutsrätten så att den i större utsträckning flyttades till kommunerna. 2014 tillkom dessutom en regel som gör det lättare att upphäva strandskyddet vid små sjöar och vattendrag. och redovisade en utvärdering av ändringar av strandskyddsreglerna. Myndigheterna anförde bl.a. att det var för tidigt att avgöra om den s.k. LIS-reformen hade lett till landsbygdsutveckling. Regeringen vill se en levande landsbygd som kan utvecklas, som ett attraktivt landskap kan bevaras och värdefulla naturmiljöer skyddas. Vi bedömer att det finns potential att utveckla LIS-instrumentet i det syftet och planerar därför en översyn av LIS- reglerna. Syftet med översynen är att ytterligare främja landsbygdsutveckling i områden med god tillgång till stränder, utan att de värden som strandskyddet långsiktigt syftar till att skydda äventyras.
frs · H412483 · 2016-12-22 00:00:00 — Dnr Ju2016/08953/ Svar på fråga 2016/17:483 av (L) Besittningsskydd i kommunalt ägda bostadsrätter har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att kommunalt ägda bostadsrätters besittningsskydd inte ska gälla för hyresgäster, så att bostäderna kan användas för sitt riktiga ändamål. Inledningsvis vill jag säga att jag inte känner igen en beskrivning som går ut på att kommuner hyr ut lägenheter till personer som inte har behov av dem. En kommun har vissa skyldigheter att ordna med bostad. En kommun som har förvärvat en bostadsrätt har, till skillnad från andra juridiska personer, alltid rätt att bli medlem i en bostadsrättsförening. En kommun behöver inte heller föreningens tillåtelse att hyra ut lägenheten i andra hand om lägenheten ska användas för permanentboende. En säljare av en bostadsrätt är däremot inte tvungen att sälja lägenheten till en kommun. Att en kommun har förtur till en bostadsrätt, som påstår, stämmer alltså inte. En kommun som vill försäkra sig om att en lägenhet endast ska användas för de som är i allra störst behov av den kan avtala med hyresgästen om att hyresgästen inte ska ha besittningsskydd till lägenheten. En sådan överenskommelse godkänns normalt av hyresnämnden. Kommunen kan då alltså säga upp hyresavtalet med den som bor i lägenheten när lägenheten behövs för någon som har ett större behov av den. Eftersom kommunerna redan har den sorts flexibilitet vid uthyrning som efterfrågar saknas det anledning för regeringen att vidta åtgärder.
frs · H412484 · 2016-12-22 00:00:00 — Fi2016/04552/SFÖ Svar på fråga 2016/17:484 av (M) Regeringens samordnare har frågat statsrådet hur många nationella samordnare regeringen har utsett, hur många som är verksamma och vad den totala kostnaden för dessa är 2016. Frågan har överlämnats till mig. Samordnare av olika slag har benämnts olika, t.ex. förhandlare, förhandlingsperson, koordinator, nationell samordnare och samordnare. Samordnande uppdrag kan också vara beslutade och organiserade på olika sätt. Det finns inte någon enhetlig definition av begreppet nationell samordnare och inte heller någon samlad bild av förekomsten av dessa annat än i den mån de utgör sådana organ som redovisas i regeringens årliga redovisning för verksamheten i de kommittéer som har tillsatts genom regeringens beslut (kommittéberättelsen). Enligt Statskontorets rapport samordnare – Statlig styrning i otraditionella former? (2014) ökade användningen av nationella samordnare under föregående regering. Med anledning av granskning av samordnare inom olika politikområden (bet. 2015/16:KU10) har ett arbete med att se över kriterierna för redovisningen i kommittéberättelsen påbörjats i . En samordnares ofta flexibla mandat kan, rätt använt, utgöra ett användbart komplement till den kompetens som finns hos befintliga myndigheter. Utöver Statskontoret och har även granskat användningen av nationella samordnare (samordnare som statligt styrmedel [RiR 2016:5]). I enlighet med vad som anförts i regeringens skrivelse om nationella samordnare som statligt styrmedel (skr. 2016/17:23) utgör dessa granskningar ett värdefullt underlag vid framtida ställningstaganden till om samordnare bör tillsättas.
frs · H412485 · 2016-12-27 00:00:00 — Dnr M2016/02931/Nm Svar på fråga 2016/17:485 av (M) Översyn av LIS-områdeslagstiftningen har frågat mig om den aviserade översynen av reglerna om landsbygdsutveckling i strandnära läge (LIS-reglerna) har initierats och om jag och regeringen avser att återkomma till med förslag till förenklingar i LIS-reglerna . Det stämmer som skriver att regeringen planerar en översyn av LIS-reglerna. Jag och regeringen vill att LIS-reglerna ska utvecklas i syfte att ytterligare främja landsbygdsutveckling i områden med god tillgång till stränder, utan att de värden som strandskyddet långsiktigt syftar till att skydda äventyras. Om översynen och beredningsarbetet visar att det finns behov av författningsändringar avser vi att återkomma till med ett förslag.
frs · H412486 · 2016-12-22 00:00:00 — Dnr Fi2016/04507/SFÖ Svar på fråga 2016/17:486 av Per Åsling (C) Handläggningstider vid länsstyrelserna Per Åsling har frågat mig vad jag avser vidta för åtgärder för att effektivisera handläggningen vid landets länsstyrelser och för att minska skillnader i handläggningstid mellan olika länsstyrelser. Förtroendet för den svenska statsförvaltningen håller generellt sett en hög nivå. Vi ska ha en rättssäker och effektiv statsförvaltning med god kvalitet, service och tillgänglighet vilket kräver ett kontinuerligt utvecklingsarbete. Det är också angeläget att den statliga förvaltningen ges goda förutsättningar för att utföra sitt uppdrag. I den svenska förvaltningsmodellen ankommer det på varje myndighets ledning att, i enlighet med regleringen i myndighetsförordningen (2007:515), se till att verksamheten bedrivs effektivt och enligt gällande rätt. Handläggning av ärenden där någon enskild är part ska vidare enligt förvaltningslagen (1986:223) handläggas så enkelt snabbt och billigt som möjligt utan att säkerheten eftersätts. När det gäller länsstyrelsernas ärendehandläggning vidtar länsstyrelserna olika åtgärder för att minska ärendebalanser och handläggningstider. Länsstyrelserna har bl.a. satt upp gemensamma mål för handläggningstider för ett urval av ärendeslag. Regeringen har beslutat om inriktningsmål för miljöprövningsdelegationernas handläggning liksom för länsstyrelsernas handläggning av överklaganden enligt . Jag följer noga vilken inverkan dessa åtgärder har på länsstyrelsernas handläggningstider.
frs · H412487 · 2016-12-27 00:00:00 — Dnr M2016/02932/Ee Svar på fråga 2016/17:487 av (C) Nätutbyggnad har frågat mig vilka åtgärder regeringen tänker vidta för att påskynda tillståndsprocesserna att bygga ut stamnätet. Frågan om byggnation av nya kraftledningar, framför allt luftledningar, berör många markägare, boende, kommuner, länsstyrelser och andra. Enligt ellagen och måste all utbyggnad av elnät göras med hänsyn till både människor och miljö. Processen innebär att många aktörer måste höras och olika alternativa sträckningar utredas. Men självfallet är jag öppen för förslag som gör tillståndsprocessen effektivare. Regeringen hanterar bl.a. de förslag som finns i promemorian Miljöbedömningar (Ds 2016:25)som bland annat syftar till att effektivi-sera bestämmelser om miljökonsekvensbeskrivningar för att ge förutsättningar för en ökad miljöskyddseffekt och minska tidsåtgången vid miljöprövningen. Tillståndsprocesserna behöver vara både rättssäkra och effektiva för att tillgodose behovet av utbygg-naden av stamnätet. Det är även viktigt att komma ihåg att elnätsbolagen genom sitt eget arbetssätt kan bidra till en snabbare tillståndsprocess. Detta kan göras genom att tidigt identifiera viktiga nätförstärkningar, tillförsäkra sig att frågorna är tillräckligt utredda och arbeta med dialog med berörda sakägare. Avaslutningsvis vill jag också nämna att regeringen nu också ökar anslaget till med , bland annat för myndighetens arbete med nätkoncessioner.
frs · H412488 · 2016-12-20 00:00:00 — Dnr N2016/07749/PBB Svar på fråga 2016/17:488 av Nooshi Dadgostar (V) Samhällsintresset i centrumanläggningar Nooshi Dadgostar har frågat mig om jag kommer att vidta åtgärder för att komma till rätta med problemet med bristande skötsel av vissa centrumanläggningar. Problemet med bristande skötsel av vissa centrumanläggningar berör flera olika frågor, bl.a. kraven på att byggnader underhålls i tillräcklig utsträckning och hur det offentliga åtagandet för centrumanläggningar i våra förorter ser ut. Enligt ska ett byggnadsverk hållas i vårdat skick och underhållas så att dess utformning och vissa tekniska egenskaper i huvudsak bevaras. Det är som har tillsyn över att fastighetsägaren fullgör sina skyldigheter i detta avseende. Om en ägare låter bli att vidta en åtgärd och därigenom bryter mot en skyldighet enligt , får förelägga ägaren att inom vidta åtgärden. Ett sådant föreläggande får förenas med vite. Det är en fråga att planera för hur mark och byggnader kan användas. Därmed är det även en fråga att bestämma hur det offentliga åtagandet för olika centrumanläggningar ska se ut. Det är även en uppgift att i en detaljplan bestämma vad som ska vara allmänna platser och vad som ska vara kvartersmark, dvs. vilken mark som ska vara allmänt tillgänglig och vad som inte behöver vara det. Enligt är utgångspunkten att kommunen ska vara huvudman för allmänna platser. Det förekommer dock att kommunen överlåter huvudmannaskapet för en centrumanläggning på ett enskilt företag, t.ex. av ekonomiska eller driftstekniska skäl. Enligt min uppfattning är det kommunerna som bäst kan bedöma vilka anläggningar som bör vara allmänt tillgängliga och hur driften av dessa bör ordnas för att säkerställa en ändamålsenlig förvaltning. Kommunerna förfogar dessutom över flera olika verktyg för att kunna säkerställa att så sker. bedömer jag att det inte är aktuellt att vidta några lagstiftningsåtgärderför att skärpa kraven mot ägare av centrumanläggningar. Avslutningsvis kan nämnas att har beslutat att inleda en områdesplanering för de stadsdelar – och – som Nooshi Dadgostar refererar till. Inriktningen är att utreda förutsättningarna för 3 000 nya bostäder med tillhörande service och verksamheter i stadsdelarna. Det torde därmed finnas goda förutsättningar för alla berörda att i det sammanhanget lyfta frågor om den framtida utvecklingen av befintliga centrumanläggningar i området.
frs · H412489 · 2016-12-22 00:00:00 — Dnr Ju2016/08965/ Svar på fråga 2016/17:489 av (L) Säkerhetspolisens information om återvändande terrorister har frågat mig om vilka konkreta åtgärder jag och regeringen kommer att vidta för att förbättra Säkerhetspolisens och polisens informationsdelning, såväl inom som gentemot andra myndigheter, om IS-återvändare. Arbetet för att förebygga och motverka hotet från terrorism och våldsbejakande extremism är högt prioriterat av regeringen. Utgångspunkten för arbetet är den nationella strategi mot terrorism som regeringen antog 2015. En väl fungerande samverkan mellan Säkerhetspolisen, , kommuner och andra lokala aktörer utgör centrala delar i strategin. Säkerhetspolisen förmedlar, i enlighet med regeringens strategi, relevant information om personer som återvänt från att ha rest till konfliktområden till . I interna informationsspridning måste alla poliser, så långt möjligt, få den information som de behöver för att kunna fullgöra sin uppgift. Detta har i vissa delar inte fungerat tillfredsställande och myndigheten arbetar därför intensivt med förbättringar. Det är som har det huvudsakliga ansvaret att lämna relevant information om personer som återvänt till kommunerna och andra relevanta aktörer, inom ramen för samverkan i det förebyggande arbetet. Detta innebär inte att per automatik kan dela med sig av information om alla sådana individer som man har kännedom om. Det finns viktiga sekretess- och integritetsaspekter att förhålla sig till. För att det förebyggande arbetet ska vara effektivt och framgångsrikt krävs att alla aktörer på lokal nivå samverkar och bidrar till framtagandet av en lokal problembild. Det innebär bland annat att kommunerna, som har en särskilt viktig roll i det förebyggande arbetet, behöver skaffa sig en egen lägesbild och identifiera de åtgärder som behöver vidtas mot bakgrund av denna. Regeringens intensiva arbete för att förebygga och motverka terrorism fortsätter. Jag kan försäkra att regeringen och jag kommer att fortsätta att följa även denna fråga mycket noga.