ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H312885 · 2016-03-09 00:00:00 — Dnr M2016/00646/Ke Klimat- och miljöministern samt vice statsministern Svar på fråga 2015/16:885 av (M) Sanering av mark för att underlätta bostadsbyggande har frågat statsrådet vilka åt-gärder statsrådet och regeringen har vidtagit för att tillmötesgå riks-dagens tillkännagivande om att bostadsbyggandet ska vara en styrande faktor vid prioriteringen av områden för sanering av mark och om reger-ingen avser att vidta några ytterligare åtgärder i linje med till-kännagivande. Arbetet är så fördelat att det är jag som besvarar frågan. Det är angeläget att sanera och återställa förorenade områden för att minska riskerna för människors hälsa och för miljön genom exponering av giftiga ämnen. En utveckling där bostadsbebyggelse i större utsträckning sker på områden som tidigare använts för annan verksamhet innebär en god hushållning med tätortsnära grönområden och genom att befint-lig infrastruktur helt eller delvis kan användas. I budgetpropositionen föreslog regeringen att ekonomiskt stöd till kommuner för sanering av mark för bostadsbyggande införs . Genom beslut om budgetpropositionen i decem-ber 2015 tillförs UO20 anslaget 1:4 Sanering och återställning av för-orenade områden, 2016. föreslås anslaget tillföras och därefter för detta ändamål. De närmare förutsättningarna för att ta del av stödet kommer att beslutas av regeringen i förordning. För att ytterligare stimulera sanering av förorenade områden tillfördes det nämnda anslaget enligt förslag i vårpropositionen 2015 för återställning av förorenade områden med människors hälsa och miljön som prioritetsgrund. Att kunna bebygga dessa områden med bostäder är viktigt för att motverka ytterligare bostadsbrist.
frs · H312886 · 2016-03-10 00:00:00 — Svar på fråga 2015/16:886 av (M) Syrienstrategin har frågat mig hur jag avser anlägga ett klimatperspektiv på biståndet till . Jag instämmer med att situationen i är desperat. Behoven i och dess grannländer är enorma till följd av konflikten. Därför är jag stolt över den nya biståndsstrategi för Syrienkrisen om som den lade fram . Konflikten i fortsätter att förvärras och vi behöver därför en långsiktig och flexibel strategi för hur bäst bidrar till att lindra krigets lidande, hur vi stödjer demokratiska krafter och dämpar konsekvenserna för grannländerna. Den ska också överbrygga den onödiga klyfta som finns mellan den akuta nödhjälpen och det långsiktiga utvecklingsarbetet. Det handlar om att skapa förutsättningar för ett framtida efter kriget där freden får fäste. Liksom i alla våra biståndsstrategier fastställer den också att ett miljö- och klimatperspektiv systematiskt ska integreras i utvecklingssamarbetet. Det innebär att regeringen gett Sida i uppdrag att i genomförandet av strategin systematiskt integrera ett miljö- och klimatperspektiv i planeringen och genomförandet av varje biståndsinsats. Detta perspektiv ligger också helt i linje med såväl klimatavtalet i , som den nya utvecklingsagendan som världssamfundet antagit där all utveckling ska bedrivas på ett miljö- och klimatmässigt hållbart sätt. Den långa torkan i ledde till att runt en och en halv miljon människor lämnade landsbygden och sina jordbruk och flyttade till slummen i städernas utkanter. I Sidas analys som låg till grund för framtagandet av Syrienkrisstrategin konstaterades att frånvaron av en fungerande gemensam förvaltning i utgör den största risken för ohållbart utnyttjande av naturresurser. Dessutom riskerar oförmågan att planera för hanteringen av klimatpåverkan att leda till nya akuta situationer som under torkan före kriget. Att i Syrienkrisstrategin prioriterar att bygga lokal kapacitet för att tillhandahålla grundläggande samhällstjänster kan förbereda för en mer välfungerande förvaltning efter en fredsuppgörelse, som kan hantera klimatpåverkan på ett bättre sätt. ska vara en långsiktig utveck-lingspartner för en hållbar återuppbyggnad av det syriska samhället.
frs · H312887 · 2016-03-09 00:00:00 — Dnr Fi2016/00860/FPM Svar på fråga 2015/16:887 av (C) Försäkringskostnader för asylboenden har frågat statsrådet om han har för avsikt att utreda åtgärder för att vidga konkurrensen på försäkringsmarknaden och därvid vidta åtgärder som medverkar till att försäkringskostnaderna minskar, mot bakgrund av det stora behovet av boendeplatser runt omkring i landet. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på uppger bl.a. att försäkringsbolag vägrar att nyteckna försäkringar med verksamhetsidkare som hyr ut platser till asylboenden på hela eller delar av sin fastighet. När det gäller försäkringskostnaderna verkar regeringen på olika sätt för att konkurrensen på försäkringsmarknaden även fortsättningsvis ska öka, vilket bör leda till lägre för försäkringstagarna. Det antagna regelverket på försäkringsrörelseområdet, Solvens 2, förväntas också leda till ökad konkurrens mellan försäkringsföretagen. Jag är enig med om att det är angeläget att det finns tillräckligt med asylboenden och att försäkringskostnaderna för sådana boenden är skäliga. Regeringen följer noga utvecklingen tillsammans med för att säkerställa att myndigheten har goda förutsättningar att tillhandahålla trygga asylboenden. Slutligen vill jag framhålla att frågan delvis har samband med vem som har ansvaret för säkerheten på asylboenden. Detta ligger på som har ett nära samarbete med . Det är självklart så att både personal och asylsökanden ska kunna känna sig trygga. Som en åtgärd för att öka säkerheten vid boenden har Polisen bland annat för räkning utbildat ordningsvakter i snabbare takt. Det totala antalet väktare och ordningsvakter har mer än fördubblats vid boenden. personal har dessutom fått möjlighet att genomgå en utbildning för att förebygga hot och våld och bära personallarm. Insatser för ökad säkerhet kan eventuellt få en positiv effekt på försäkringspremierna.
frs · H312888 · 2016-03-09 00:00:00 — Dnr M2016/00637/Me Klimat- och miljöministern samt vice statsministern Svar på fråga 2015/16:888 av (M) kommuns överklagan om utvidgat strandskydd har frågat mig om jag avser att verka för att regeringen utan ytterligare dröjsmål fattar beslut i det aktuella ärendet och när ett beslut från regeringen förväntas. fråga avser ett överklagat beslut om utvidgat strand-skydd i . Detta ärende är omfattande och berör flera olika intressen. Det ska, som alla ärenden, handläggas så att rättssäkerheten upprätthålls och så snabbt som möjligt. Ärendet är nu under beredning i och jag vill inte föregripa den prövningen. Jag kan därför inte svara på när ett besked kan ges i frågan och vad ut-gången i ärendet kommer att bli.
frs · H312889 · 2016-03-09 00:00:00 — Dnr Fi2016/00837/UR Svar på fråga 2015/16:889 av (M) Missgynnande av svenska företag vid offentlig upphandling har frågat mig hur jag och regeringen bedömer att ett förslag kommer att påverka svenska företags möjligheter att stå sig i den internationella konkurrensen. Det lagstiftningsarbete som refererar till är ett utkast till lagrådsremiss som remitteras. Utkastet avser miljö-, social- och arbetsrättsliga hänsyn vid upphandling. Som jag svarat i en tidigare fråga från genomför förslagen de krav som följer av de nya EU-direktiven på upphandlingsområdet och vilar på att den svenska arbetsmarknadsmodellen följs. Alla leverantörer måste i grunden följa den svenska modellen och svenska villkor när arbete utförs Det stärker svenska företags konkurrenskraft och innebär inget missgynnande. Vissa skillnader återstår visserligen mellan den svenska arbetsrätten och reglerna om utstationering. Regeringen arbetar dock brett med att få till stånd ett starkare skydd även för utstationerade arbetstagare. De bör omfattas av samma starka arbetsrättsliga skydd som den svenska modellen innebär.
frs · H312890 · 2016-03-09 00:00:00 — Dnr Fi2016/00861/S2 Svar på fråga 2015/16:890 av (M) skatterabatt har frågat energiministern om skatterabatt på el blir kvar även efter 2017. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Jag håller med om att det är kallare och att uppvärmningskostnaderna är högre i norra än i övriga delar av landet. har därför remitterat en promemoria med förslag som innebär att en nedsatt energiskattenivå på el även fortsatt ska gälla för hushåll och tjänstesektor i de kommuner som omfattas av nedsättningen. Förslaget innehåller de anpassningar till som bedömts nödvändiga för att kunna behålla nedsättningen. Nedsättningen, som syftar till att kompensera för högre uppvärmningskostnader, grundar sig på att fått ett särskilt tillstånd från EU att avvika från energiskattedirektivets regler. Sådana tillstånd är alltid tidsbegränsade och för att nedsättningen ska gälla även efter det nuvarande tillståndet löper ut , dvs. om , måste en ansökan lämnas in för behandling av Europeiska kommissionen inför ett beslut av . Det kan noteras att den förra regeringen avvaktade med att ansöka om ett sådant tillstånd till dess att ett drygt halvår återstod innan det gällande tillståndet löpte ut. Vi avser att lämna in en ansökan .
frs · H312891 · 2016-03-09 00:00:00 — Dnr Ku2016/00599/KL Svar på fråga 2015/16:891 av (SD) Kulturarvspolitik har frågat mig hur långt jag har kommit i arbetet med att skapa en kulturarvspolitik i och när de första resultaten av detta arbete kommer. Regeringen planerar att lämna en samlad proposition om kulturarvsfrågor till . I den ska den framtida inriktningen för de statliga insatserna på området presenteras. Just nu är flera utredningar och rapporter som ska ligga till grund för propositionen ute på remiss, bland annat Ny museipolitik (SOU 2015:89). I pågår också ett arbete med att hämta in ytterligare upplysningar från sakkunniga inom fältet. Dessa processer måste få ta sin tid eftersom arbetet rör frågor som kräver ett omfattande kunskapsunderlag. tycks vilja göra gällande att kulturarvet är något statiskt och en gång för alla givet, skapat av tidigare generationer i avskildhet från andra kulturer. Det är en falsk bild. I själva verket har kulturarvet alltid varit ett resultat av kulturellt utbyte mellan människor med olika bakgrund och erfarenheter. Det har alltid påverkats av intryck och impulser från omvärlden. Det kulturarv som vi fått överta från tidigare generationer är således ett resultat av en lång historisk utveckling, en kontinuerlig process som fortsätter med nya sätt att bruka kulturella uttryck. Detta är utgångspunkter för kulturarvsarbetet som delas av ansvariga myndigheter, t.ex. . Om vi bygger vidare på insikten om kulturarvets föränderliga karaktär kan det bli något som inkluderar snarare än exkluderar. Det är en viktig utgångspunkt i kulturarvsarbetet att se till att alla människors erfarenheter och upplevelser tas till vara. Om människor inte upplever delaktighet i samhället kommer inte heller deras erfarenheter att ta plats i historieskrivningen, vilket leder till att framtidens kulturarv kan komma att ge en missvisande bild av historien. Ett inkluderande förhållningssätt till kulturarvet ger utrymme för olika perspektiv på historien, stimulerar ifrågasättandet av invanda föreställningar och ger utrymme för kritisk diskussion.
frs · H312892 · 2016-03-08 00:00:00 — Svar på fråga 2015/16:892 av (M) Id-kontroller för inresa i har frågat mig på vilket sätt resandevolymerna mellan och har påverkats av de införda Id-kontrollerna för inresa i . Bakgrunden till beslutet om tillfälliga Id-kontroller var att regeringen bedömde att viktiga samhällsfunktioner med anledning av det stora antalet asylsökande var hotade och bestämmelserna syftar till att säkerställa att grundläggande samhällsfunktioner inte helt sätts ur spel. Bestämmelserna har varit i kraft och gäller som längst till och med med möjlighet till nytt beslut efter två veckors karenstid. Av flera olika orsaker är det svårt att med säkerhet fastställa hur Id-kontrollerna påverkar resandevolymerna över gränsen mellan och . En orsak är att det är svårt att få tag på exakta uppgifter om antalet personer som färdas i bil- och busstrafiken över . En annan orsak är att det är svårt att skilja ut effekterna av transportörernas Id-kontroller på resandevolymerna från effekterna av andra relevanta påverkansfaktorer, t ex den inre gränskontrollen, konjunkturläget, väder- och årstidsrelaterade variationer i efterfrågan osv. Det är därför inte möjligt att med säkerhet ange vilka effekter Id-kontrollerna fått på resandevolymerna i trafiken mellan och . Jag avser att fortsätta följa utvecklingen på transportmarknaden i i tät dialog med mina danska kollegor, men även med berörda företag, myndigheter och organisationer.
frs · H312893 · 2016-03-09 00:00:00 — Dnr Ku2016/00600/KI Svar på fråga 2015/16:893 av (SD) Statskontorets analys av har frågat mig om jag tänker vidta några åtgärder med anledning av Statskontorets bedömning av att Statens musikverks kulturarvsuppdrag inte uppfylls, och vad jag kommer att göra åt den svaga ledningen. Bakgrunden till frågan är den myndighetsanalys som Statskontoret genomförde . Av analysen framgår att myndigheten fullgör stora delar av sitt uppdrag men att Statskontoret ser en risk att myndigheten kan få svårt framöver att klara sitt samlade kulturarvsuppdrag. Som en följd av den genomförda myndighetsanalysen och dess slutsatser har regeringen i regleringsbrevet till bl.a. gett myndigheten i uppdrag att återkomma till regeringen med en plan för hur verksamhetsutvecklingen ska förbättras utifrån Statskontorets rekommendationer.
frs · H312894 · 2016-03-09 00:00:00 — Dnr Ju2016/01939/ Svar på fråga 2015/16:894 av (M) Nödnumret 112 har – mot bakgrund av den rådande flyktingsituationen – frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att säkra nummer 112 så att det bara används vid nödläge. Asylsökande i får både skriftlig och muntlig samhällsinformation av . Informationen omfattar bl.a. i vilka situationer som larmnumret 112 ska användas. informerar även om andra funktioner som man kan kontakta beroende på frågans karaktär, t.ex. sjukvårdsrådgivningen 1177 Vårdguiden eller nummer 114 14 för situationer som inte kräver omedelbara polisinsatser. Statistik från SOS Alarm visar att är ett stort antal anrop till 112-tjänsten av olika skäl felaktiga anrop, dvs. 112-tjänsten är av avgörande betydelse för enskilda som behöver hjälp från samhällets hjälporgan. Det är enligt min uppfattning otillfredsställande att resurser i så stor utsträckning tas i anspråk för denna typ av samtal. I förlängningen riskerar detta att öka 112-tjänstens svarstider vid nödsamtal. Som regeringen tidigare uttalat kan det därför finnas skäl att se över behovet av att samlat och brett informera om samhällets olika nödnummer för att på så sätt öka allmänhetens kunskap om dessa nummer. Detta bör kunna leda till en mindre belastning på 112-tjänsten.
frs · H312895 · 2016-03-09 00:00:00 — Dnr Fi2016/00859/S3 Svar på fråga 2015/16:895 av (L) Utredning om det skatterättsliga företrädaransvaret har frågat mig om utredning om det skatterättsliga företrädaransvaret är den översyn som har beslutat om ska genomföras, och om det enligt min bedömning är lämpligt att den tillämpande myndigheten utför översynen av lagstiftningen. Som nämner beslutade ett tillkännagivande till regeringen att låta se över reglerna för det skatterättsliga företrädaransvaret. har på regeringens uppdrag redogjort för vissa frågor om s.k. borgenärsanstånd och hel eller delvis befrielse från betalningsskyldighet enligt reglerna om företrädaransvar. Bakgrunden till regeringens uppdrag till är att verkets hantering av de nämnda frågorna bedömdes vara av betydelse som underlag för regeringens fortsatta arbete med anledning av tillkännagivande. Frågan om hur det fortsatta arbetet ska bedrivas bereds i .
frs · H312896 · 2016-03-08 00:00:00 — Dnr S2016/01682/FS Folkhälso-, sjukvårds- och idrottsministern Svar på fråga 2015/16:896 av (M) Ökning av tuberkulos i har frågat mig vilka konkreta nationella åtgärder regeringen och jag avser att skyndsamt vidta för att skyldigheten till hälsokontroller ska genomföras för alla nyanlända i syfte att säkra folkhälsan. Det är av central betydelse att alla asylsökande erbjuds en hälsoundersökning. Detta är reglerat i lagen (2008:344) om hälso- och sjukvård åt asylsökande m.fl. Hälsoundersökningen syftar bl.a. till att tidigt upptäcka akuta sjukdomar så att den enskildes hälsa inte riskeras och att upptäcka behov av smittskyddsåtgärder. Hälsa är en viktig förutsättning för en framgångsrik etablerings- och integrationsprocess. Det är därför viktigt att eventuell hälsoproblematik uppmärksammas i ett tidigt skede genom hälsoundersökningarna. Som skriver i sin fråga har antalet fall med tuberkulos ökat . Jag vill dock tydliggöra att de flesta har smittats i andra länder och inget talar för att smittspridningen i har ökat. följer denna utveckling noga. Kommer en person från ett land där tuberkulos är vanligt ingår screening för denna sjukdom i hälsoundersökningen. En viktig uppgift för regeringen är att underlätta för myndigheter, landsting, vårdgivare och dess medarbetare att hantera situationen, både på kort och på lång sikt. Flera uppdrag har getts till våra myndigheter för att stödja hälso- och sjukvården i deras arbete med att erbjuda vård till de asylsökande och nyanlända. och har bl.a. fått i uppdrag att stödja landstingen i deras arbete med att erbjuda hälsoundersökningar till asylsökande. I uppdraget ingår det att se över möjligheterna att förenkla och effektivisera hur hälsoundersökningar bör genomföras. beslutade regeringen om att avsätta medel till Kommuner och Landsting (SKL) för en förstudie som handlar om att möta ohälsan hos nyanlända och asylsökande. Förstudien syftar bl.a. till att samla in kunskap och goda exempel på hur landstingen arbetar med hälsoundersökningar. Arbetet med förstudien ska redovisas . För att underlätta kontakten mellan asylsökanden och hälso- och sjukvården har landstingen efterfrågat tillgång till bl.a. asylsökandes mobilnummer. beslutade regeringen om en ändring av förordningen (2008:347) om hälso- och sjukvård åt asylsökande med flera som innebär att ska lämna uppgifter om hemland, telefonnummer och e-postadress till landstingen. Förordningsändringen trädde i kraft . har dessutom fått i uppdrag att i samråd med , , och utreda förutsättningarna för att låta samtliga asylsökande i erhålla samordningsnummer samt föreslå hur ett sådant förfarande bör utformas. Utöver dessa uppdrag har regeringen betalat ut som en engångsutbetalning till landstingen för att hantera den rådande flyktingsituationen. Medlen avses även täcka kostnader som förväntas uppstå 2016. Detta är utöver regeringens satsningar på hälso- och sjukvården i budgetpropositionen som syftar till att stärka området. Det avsätts bland annat en extra miljard i generellt stöd till sektorn 2016.
frs · H312897 · 2016-03-09 00:00:00 — Svar på fråga 2015/16:897 av (L) Erkännande av Seyfo har frågat mig om regeringen kommer att erkänna folkmordet , seyfo, som ett folkmord. Massövergrepp har oerhörda konsekvenser, både omedelbara och långtida. Dessa måste vi försöka förstå på djupet. Professor har därför fått i uppdrag att belysa principiella frågeställningar kring beskrivningar och benämningar av historiska massövergrepp. har tagit emot den undersökning som utförts av . har som del i uppdraget konsulterat experter inom olika ämnesområden. Departementet studerar nu rapporten och ser på vad sätt den kan bidra till förståelsen av dessa komplexa frågor.
frs · H312898 · 2016-03-16 00:00:00 — Svar på fråga 2015/16:898 av (M) Den svenska militära alliansfriheten har frågat försvarsministern på vilket sätt är ett militärt alliansfritt land visavi Europeiska unionen respektive Nato. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som svarar på frågan. säkerhetspolitiska linje ligger fast. är ett fundament i säkerhetspolitik. En aktiv och ansvarsfull utrikespolitik, vårt medlemskap i , deltagande i internationellt samarbete samt en egen trovärdig försvarsförmåga är våra viktigaste verktyg för att främja vår suveränitet, självständighet och territoriella integritet. Den militära alliansfriheten bidrar till stabilitet i närområdet och ger oss handlingsfrihet. Utifrån denna position bygger säkerhet gemensamt med andra. är aktiva medlemmar i , och och vi samarbetar brett inom och kring samt genom den transatlantiska länken. lägger stor vikt vid EU som en solidarisk gemenskap och samarbetet intar en särställning i svensk utrikes- och säkerhetspolitik. EU har en unik fördel genom sin stora bredd av olika krishanterings-verktyg. Artikel 42.7 i Lissabonfördraget innebär ett åtagande för alla medlemsstater att lämna bistånd till en annan medlemsstat som blir utsatt för ett väpnat angrepp på sitt eget territorium. Varje medlemsstat väljer själv hur man ska ge stöd. Stödet kan vara civilt, militärt eller politiskt. Artikel 42.7 är tydlig, den påverkar ”inte den särskilda karaktären hos vissa medlemsstaters säkerhets- och försvarspolitik”, vilket för de av EU:s medlemsstater som är militärt alliansfria innebär att artikeln inte påverkar denna alliansfrihet. EU har inget kollektivt försvar. Det stöd som och andra medlemsstater har gett efter terroristattentatet i , efter landets åberopande av artikel 42.7 i Lissabonfördraget, är bilateralt. För vår egen försvarsförmåga och för vår förmåga att bidra effektivt i internationella fredsfrämjande insatser är det viktigt att vi övar och samarbetar med andra. Samarbete bidrar också till säkerhet och stabilitet i vår del av världen. Därför utvecklar regeringen framförallt vårt försvarssamarbete med . Vi samarbetar även bredare inom , runt , inom Natos partnerskap för fred, samt med och en mängd andra länder och organisationer. Samarbetet med Nato utvecklas inom ramen för partnerskapet med utgångspunkt i det så kallad Enhanced Opportunities Programme (EOP). Det ger oss möjlig-heter till fördjupad dialog, informationsutbyte, stärkt interoperabilitet och utveckling av svensk försvarsförmåga.
frs · H312899 · 2016-03-10 00:00:00 — Svar på fråga 2015/16:899 av (M) Införda gränskontroller och det nordiska samarbetet har frågat mig på vilka sätt det nordiska samarbetet har påverkats av att infört såväl id- som inre gränskontroller, mot bakgrund av den pågående flyktingkrisen. Enligt min mening har det nordiska samarbetet fortsatt på samma goda sätt som . Möjligen kan man säga att kontakterna varit ännu intensivare. Inom ramen för mitt ansvarsområde som minister för nordiskt samarbete pågår ett arbete för att trappa upp nivån på det politiska arbetet ytterligare. I min roll möter jag regelbundet mina nordiska kollegor såväl bilateralt som i . Detsamma gäller mina regeringskollegor. Som bekant möttes t.ex. de nordiska migrationsministrarna i . Den breda samsyn som råder i många frågor mellan de nordiska länderna skapar goda förutsättningar för nordiskt samarbete på flera områden. Vårt samarbete omfattar nästan alla politikområden, från skatte-politik och säkerhetspolitiska frågor, till kulturområdet. Vi arbetar kontinuerligt med att lösa gränshinderfrågor. Detta sker bland annat inom ramen för , där senaste mötet ägde rum . På grund av flyktingsituationen är trycket på våra svenska myndigheter fortsatt högt, och allmän ordning och inre säkerhet måste upprätthållas. Regeringen är mån om att värna den fria rörligheten och det nordiska samarbetet. Vi är därför angelägna om att kontrollerna i samband med inresa till i så liten utsträckning som möjligt ska störa integrationen i , utan att det påverkar de avsedda effekterna med kontrollerna. Vi samarbetar därför nära med våra danska kollegor i frågan.