ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H3111528 · 2016-08-23 00:00:00 — Fråga 2015/16:1528 Åtgärder mot gängkriminalitet av (M) till Statsrådet (S) dog en åttaårig pojke i ett attentat mot en lägenhet i i . Någon eller några kastade in en handgranat i ett av sovrummen i lägenheten med följden att den åttaåriga pojken som sov där avled av sina skador. Polisen är tydlig med att de anser att dådet är gängrelaterat och att dådet kan kopplas till det gängkrig som rasat i . Detta är inte första gången som en explosion med kopplingar till gängkonflikter kräver ett barns livs. dog tre män och en fyraårig flicka i en explosion under en bilfärd i på . Bilen de färdades i exploderade efter att någon placerat en sprängladdning i den. Och åtminstone ett av offren hade koppling till ett av de kriminella gäng som är part i den pågående konflikten i . Kriminologen kallar dåden i för exceptionella. I en intervju med säger han: ”Det här är inget vi sett i tidigare, det förefaller vara ganska unikt. Det är exceptionellt att barn drabbas på det här sättet.” Han säger att gårdagens sprängdåd skulle kunna trigga igång ytterligare en våldsspiral i . ”Det finns en definitiv risk för både eskalering och brutalisering. Sådant här tenderar att bli mer och mer hänsynslöst" säger . Att barn faller offer i de kriminella gängens konflikter är fullständigt oacceptabelt. De kriminella gängen i området har uppenbart passerat en gräns där inte ens oskyldiga barns liv eller hälsa tillmäts någon vikt längre. Risken att konflikten nu eskalerar och att fler oskyldiga skadas eller dör är uppenbar. De skyldiga till dådet måste gripas och lagföras. De kriminella gäng som är drivande i konflikten måste oskadliggöras. Rättssamhället måste med alla till buds stående medel se till att deras verksamhet upphör och att deras medlemmar lagförs. Om detta är jag övertygad om att vi är överens över alla partigränser. Frågan är dock hur detta ska gå till. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka konkreta åtgärder avser statsrådet att vidta för att stoppa den här våldsspiralen?
fr · H3111529 · 2016-08-23 00:00:00 — Fråga 2015/16:1529 Trygghet i av Per Åsling (C) till Statsrådet (S) har ett antal händelser inträffat i som inneburit att invånarnas förtroende för och den omorganisation som genomförts har kommit att ifrågasättas. Det har framkommit att polispatruller har skickats till fel adress som larmoperatörer är stressade och pressade. Omorganisationen av har haft en bred politisk uppbackning. Det här är den största omorganisationen . Då är det väldigt viktigt att politiken visar vägen. Detta innebär dock inte att de konsekvenser vi nu kan se inte bara i utan i stora delar av norra är acceptabla. Ett viktigt syfte med den nya polismyndigheten var att få fler poliser närmare medborgarna. Fyra länskommunikationscentraler blev en då en regionledningscentral inrättades som leder polisens akuta insatser för fyra nordligaste län. En av de sju polisregionerna täcker alltså i princip halva yta. Detta har redan fått och kommer att få konsekvenser vid brott och andra av polisen hanterade händelser. har inte bara inneburit en omorganisation för polisen utan andra händelser i omvärlden har satt tryck på organisation och enskild personal. Men polisen måste vara närvarande för medborgarna. Trygghet och tillgänglighet får inte påverkas negativt av omorganisationen. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder är statsrådet villig att vidta för att säkerställa att invånarnas säkerhet och trygghet inte påverkas negativt av polisens omorganisation?
fr · H3111530 · 2016-08-24 00:00:00 — Fråga 2015/16:1530 Växande vårdköer av (M) till Statsrådet (S) Svensk hälso- och sjukvård har länge haft problem med långa väntetider. För att korta köerna, förbättra tillgängligheten och stärka patienternas ställning genomförde alliansregeringen flera viktiga reformer. En särskilt viktig reform var införandet av den så kallade kömiljarden som innebar att prestationsbaserade ersättningar betalades ut till de landsting som levde upp till de krav som staten och Kommuner och Landsting (SKL) enades om i den så kallade kömiljardsöverenskommelsen. Syftet med kömiljarden var helt enkelt att förbättra tillgängligheten inom hälso- och sjukvården och reformen visade sig vara mycket effektiv. Kömiljarden infördes och under de efterföljande åren kortades vårdköerna rejält. Tack vare kömiljarden ökade ansträngningarna för att inte bara ge patienterna rätt vård utan också i rätt tid. Den nuvarande regeringen avskaffade dessvärre kömiljarden och ser vi åter snabbt växande vårdköer, inte minst i mitt hemlän . I har exempelvis antalet patienter som väntat mer än de som vårdgarantin föreskriver femdubblats . Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Kommer statsrådet att ta initiativ till att återinföra en prestationsbaserad ersättning i syfte att förbättra tillgängligheten i hälso- och sjukvården, eller vilka andra åtgärder avser statsrådet att vidta för att vända utvecklingen med snabbt växande vårdköer?
fr · H3111531 · 2016-08-25 00:00:00 — Fråga 2015/16:1531 Situationen för flyktingar vid den jordanska gränsen av (KD) till Statsminister (S) Situationen för de syriska flyktingar som är strandsatta vid den nordöstra gränsen mellan och har kraftigt försämrats. Området kallas ”the berm” och är ett mycket svårtillgängligt område utan skugga, vatten och växtlighet. Människorna som kommer denna flyktväg har flytt områden kontrollerade av Islamiska staten och kan därmed, enligt den jordanska staten, utgöra en säkerhetsrisk för landet och släpps inte in i . Situationen tillåts fortgå som det finns platser i flyktingläger inne i . Hjälpinsatser kompliceras rejält av att gränsområdet ligger så avlägset och är svåråtkomligt. Ett permanent flyktingläger i denna region beräknas bli det dyraste lägret i världen per capita och kommer att ta betydande resurser från andra humanitära insatser. frågade jag statsrådet vad regeringen gör för att uppmärksamma och ifrågasätta att situationen vid gränsen blir permanent. I detta område befann sig då ca 22 000 människor. har nya uppgifter framkommit som visar att ännu fler människor sökt skydd i området. För tillfället finns så många som ca 75 000 asylsökande människor i området där extrema levnadsvillkor råder. I svaret från statsrådet framgick att regeringen ”kontinuerligt tagit upp frågan med , FN och andra aktörer på olika nivåer.” Samt att regeringen fortsatt kommer att jobba med frågan. Med anledning av statsministerns besök i vill jag därför fråga statsminister : Tog statsministern upp situationen i ”the berm” med premiärminister och kung , och vad resulterade i så fall vad överläggningen rörande denna allvarsamma situation i?
fr · H3111532 · 2016-08-25 00:00:00 — Fråga 2015/16:1532 Skatt på investeringar i solenergi av (M) till Finansminister (S) Inför beslutet om att solenergianläggningar med en effekt större än skulle beskattas var det omfattande protester. Många företag aviserade dessutom att om skatten infördes skulle de inte investera i solceller eftersom den nya skatten i så hög grad skulle påverka lönsamheten för densamma. Viktiga miljöinvesteringar har därmed skrotats eller i bästa fall lagts på is. Regeringen försvarade förslaget med att om konkurrens och statsstöd skulle kräva att införde skatten. visar det sig emellertid att detta inte stämmer. I ett uttalande har chefen för representation i tagit tydligt avstånd från regeringens påstående och påtalar i stället att medlemsländerna har möjlighet att göra undantag för energibeskattning av förnybar energi såsom solenergi (se artikel på ). Med hänvisning till ovan vill jag fråga finansminister : Kommer finansministern efter uttalande att avskaffa skatten på större solenergianläggningar?
fr · H3111533 · 2016-08-25 00:00:00 — Fråga 2015/16:1533 Kritik mot Kemikalieinspektionen av (M) till Miljöminister (MP) Kemikalieinspektionen (KemI) har än en gång fått ta emot allvarlig kritik från Justitiekanslern (). Liksom förra gången () gäller det myndighetens långa handläggningstider för bekämpningsmedel. De långa handläggningstiderna har kritiserats av industrin och offentlig verksamhet men de förorsakar också stora problem för tredje person såsom verksamma inom lantbruk och trädgård samt för dessa näringars utveckling . JK sammanfattar sin granskning på följande sätt: De långa handläggningstiderna för bekämpningsmedelsärenden är således fortsatt ytterst problematiska och utgör skäl att rikta allvarlig kritik mot myndigheten. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga miljöminister : Vilka åtgärder kommer miljöministern att vidta för att verksamheten vid KemI ska bli effektivare och att KemI en gång för alla ska komma till rätta med de oacceptabelt långa handläggningstiderna?
fr · H3111534 · 2016-08-25 00:00:00 — Fråga 2015/16:1534 Kraftig ökning av ungdomsbrotten i av (M) till Statsrådet (S) , polisområdeschef i , larmar i Ekot i om att ungdomsbrotten ökat kraftigt i . har stora grupper av ungdomar samlats utanför köpcentrumet . De har begått brott och varit allmänt stökiga. Droghandeln sker öppet och det är stora problem med fickstölder, rån, misshandel och stölder i närliggande butiker. Koncentrationen av brott på en sådan liten plats har polisen inte sett tidigare. Den har blivit värre, enligt . Enligt polisen är många av dessa brottslingar nyanlända ensamkommande flyktingbarn samt ungdomar från . Detta är inget nytt problem, men regeringen är passiv med bland annat åldersbestämningar och hur man ska hantera gatubarnen från . Det är tydligt att polisen inte klarar av situationen som blivit näst intill övermäktig. Inte minst med tanke på polisbristen i landet. Dessa ungdomar, i väldigt stora grupper, skrämmer människor och oskyldiga människor blir misshandlade och rånade. Situationen är akut och åtgärder måste sättas in direkt. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga det ansvariga statsrådet : Vilka konkreta åtgärder avser statsrådet att vidta för att motverka denna typ av brottslighet?
fr · H3111535 · 2016-08-25 00:00:00 — Fråga 2015/16:1535 Postnord av (M) till Statsrådet (MP) Enligt en artikelserie i som publicerades har Postnord stora problem med kvaliteten. Artiklarna bygger bland annat på en utgiven rapport från (PTS ) som visar på en postmarknad med låg kvalitet och ett rekordhögt antal reklamationer. Det är till och med så att det statliga bolaget i en artikel i erkänner att de har struntat i att leverera paket. Detta är naturligtvis oacceptabelt. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder kommer statsrådet att vidta för att Postnord ska leva upp till det förtroende och till den kvalitet vi har rätt att ställa krav på som skattebetalare och som användare av Postnords tjänster?
fr · H3111536 · 2016-08-26 00:00:00 — Fråga 2015/16:1536 Flytt av länskommunikationscentralen från till av (M) till Statsrådet (S) besökte hus i . Verksamheten som drivs där är en samlokalisering för bland annat räddningstjänsten, Kriminalvården, Åklagarkammaren, SOS Alarm, ambulans och . Detta vittnar om positiva samordningsvinster med att placera dessa enheter i gemensamma lokaler. Att denna samlokalisering görs kan ses mot bakgrund av de långa avstånden i , vilka gör länet beroende av hög mobilitet för att blåljusmyndigheterna ska kunna fullgöra sitt uppdrag i hela länet. Jag har tidigare diskuterat med statsrådet i ämnet, då gällande utredningsförslaget om att minska antalet polisbilar i länet. rapporterade i om en rapport av polisforskaren vid . Enligt ett utkast till rapporten menar att omlokaliseringen av länskommunikationscentralen från till är baserad på rena antaganden och förhoppningar. Enligt är flytten av länskommunikationscentralen i /särskilt intressant, inte minst på grund av att den ingår i Trygghetens hus, som har lyfts fram som ett framgångsrikt koncept. Trots det har man beslutat att skapa en regionledningscentral i och därmed övergett tanken om Trygghetens hus i . Försöken att få konkreta fakta som styrker de effekter som Region bedömer ska uppfyllas med en flytt av länskommunikationscentralen har enligt besvarats med att sådana underlag inte finns. Några av de negativa effekter som lyfter fram är avståndet mellan lokalpolisområdeschefer och ledningscentralerna, försämrad lokal- och personkännedom på regionledningscentralerna och ökad risk för arbetsmiljöproblem på de stora centralerna. Detta riskerar att bli en upprepning av den process som följer av det förslag på regionindelning som regeringen nu vill driva igenom. De samordningsvinster som vi ser av Trygghetens hus i och som länskommunikationscentralen i /har varit en del av får inte gå till spillo. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet: Hur avser statsrådet att verka för att de samordningsvinster som kommer av Trygghetens hus i ska kunna fortgå och tillvaratas i hela landet?
fr · H3111537 · 2016-08-26 00:00:00 — Fråga 2015/16:1537 Flytt av etablerade asylsökande och stängning av asylboenden av (S) till Justitie- och migrationsminister (S) och dagarna har det kommit rapporter och nyheter om att "mindre" asylboendens kontrakt upphävts och att de boende tvingas flytta från fungerande boenden och tvingas bryta upp från den trygghet de funnit i det nya landet. I många fall finns en påbörjad etablering i form av jobb, praktik och att barnen har börjat i skolan. Integration främjas av bland annat goda kontakter med de etablerade i samhället, ett arbete, praktik, skolgång för barn och deltagande i föreningslivet – något som jag anser är elementärt och viktigt i vår migrationspolitik. Sköra människor som flytt från krig och konflikter utsätts för enorma påfrestningar som ett resultat av en myndighets effektivisering och efterhandsplanering. hantering är godtycklig. Människor behandlas som siffror, och man tar inte de hänsyn som man förväntas ta. Vad avser justitie- och migrationsministern att göra för att säkerställa att hantering ska ta hänsyn till människors individuella behov och förutsättningar för etablering?
fr · H3111538 · 2016-08-26 00:00:00 — Fråga 2015/16:1538 av (M) till Statsrådet (S) I och med utträde ur EU kommer samtliga av EU:s institutioner behöva lämna landet för att flyttas till andra medlemsländer. Naturligtvis finns det ett flertal institutioner som vi skulle välkomna till , men framför allt en av dem skulle kunna bidra mycket till att utveckla vårt land i den hälso- och forskningsfokuserade inriktning vi önskar. Institutionen som vi på riksnivå och Europaparlamentarisk nivå bör arbeta för att få över till är , . Utöver att skulle vara ett utmärkt land för själva institutionen att verka i skulle en etablering i landet kunna medföra att ett flertal andra fristående organisationer och företag inom viktiga områden som vetenskap, forskning, juridik och ekonomi också söker sig hit. För att fortsätta vara relevanta och i toppen inom hälso- och sjukvårdsområdet krävs och kommer det att fortsätta krävas att vi har ett stort antal engagerade aktörer, både i privat och i offentlig regi. Med anledning av ovanstående önskar jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet och regeringen att vidta för åtgärder för att få att etablera sig i ?
fr · H3111539 · 2016-08-26 00:00:00 — Fråga 2015/16:1539 Brister i digitalisering inom samhällsbyggandet av (KD) till Statsrådet (MP) har haft i uppdrag att sammanställa och analysera länsstyrelsernas övergång till användandet av digital teknik. Uppdraget har avrapporterats (2016:24) och fokuserar på dels länsstyrelsernas tillhandahållande av underlag för kommunernas fysiska planering, dels på ärendehanteringen kopplat till kommunernas planerings- och bygglovsverksamhet. Rapporten visar att länsstyrelserna har flera pågående projekt där övergången till digital teknik är i fokus. Flera av projekten är gemensamma för samtliga län och syftar till att skapa en enhetlig digital hantering både när det gäller planeringsunderlag och vid ärendehantering. verkar hantering av maskinellt läsbar information mellan kommun och länsstyrelse knappt förekomma. Den variation av system som finns i kommunerna samt avsaknad av implementering av standarder gör det svårt för länsstyrelserna att skapa effektiva tjänster för en digital ärendehantering. har länsstyrelserna utvecklat gemensamma system för att göra planeringsunderlag digitalt tillgängligt, men det finns fortfarande svårigheter i att utveckla effektiva e-tjänster för plan- och byggärenden mellan kommun och länsstyrelse. Vi ser att handläggningstiderna för planer, bygglov och fastighetsbildning är mycket långa, och visar att det finns mycket stora nyttor att hämta hem om digitaliseringen sätter fart. Vad avser ansvarigt statsråd att göra för att åtgärda bristerna i digitaliseringen av samhällsbyggnadsprocesserna?
fr · H3111540 · 2016-08-26 00:00:00 — Fråga 2015/16:1540 Våld och övergrepp i av (V) till Utrikesminister (S) Styret i har under en rad år blivit alltmer auktoritärt, och utrymmet för oppositionen och det civila samhället har tydligt minskat. I parlamentet har oppositionen inga platser alls efter parlamentsvalet . Det alltmer auktoritära styret har vid upprepade tillfällen resulterat i omfattande folkliga protester, som polis och militär regelbundet slagit ned med brutalitet. folkrikaste region har varit centrum för protesterna. Oromofolket upplever sig vara systematiskt diskriminerat av den styrande regeringskoalitionen EPRDF. Omfattande protester genomfördes både och . Vid båda tillfällena slogs protesterna ned. Åtskilliga av dem som protesterade arresterades, och bara dödades drygt 400 personer. genomfördes nya protester i provinserna . Återigen svarade polisen med våld. Enligt dödades minst 97 personer när polisen öppnade eld mot fredliga demonstranter. har omfattande relationer med . bedriver utvecklingssamarbete med landet, och presenterades en ny och ambitiös strategi för det svenska biståndet till . Åtskilliga högnivåbesök har genomförts ; bland annat har besökt . långa och goda relationer med ger vårt land både en möjlighet och ett ansvar att tydligt agera mot de omfattande och grova brotten mot de mänskliga rättigheterna. Jag vill därför fråga utrikesministern: Vilka initiativ avser utrikesministern att ta för att som enskilt land, såväl som medlem i FN och EU, ska förmå att upphöra med våldet mot demonstranter?
fr · H3111541 · 2016-08-26 00:00:00 — Fråga 2015/16:1541 Stöd vid skördeskador av (KD) till Statsrådet (S) har vi kunnat ta del av nyhetsrapportering om hur många bönder i södra och drabbats av skördeskador till följd av den ihållande torkan. Extra hårt slår torkan mot mjölkbönderna. De tvingas nu ta förstaskörden, som skulle ha gått till vinterfoder, för att stödfodra korna . Andraskörden har torkat bort, och tredjeskörden är högst osäker. För mjölkbönderna kommer torkan som ett extra slag i en situation som redan är mycket hårt ansträngd på grund av det låga mjölkpriset. finns det i inget offentligt finansierat stöd till lantbrukare som drabbas av skördeskador. Sedan det statliga skördeskadeskyddet avskaffades har man från LRF:s sida undersökt möjligheterna till en försäkringslösning för skördeskador till följd av exempelvis omfattande regn eller torka. Det har visat sig att det inte finns någon möjlighet att erbjuda försäkringar mot skördeskador på rent kommersiell grund. Inte heller finns det något exempel på ett land där bönderna erbjuds rent kommersiella försäkringar mot skördeskador. Alla skördeskadeförsäkringar i världen, inklusive i , har någon form av offentlig medfinansiering. Avsaknaden av offentlig medfinansiering av skördeskadorna innebär att de svenska bönderna har (ytterligare) en konkurrensnackdel i förhållande till sina utländska kollegor. Vad avser statsrådet att göra för att underlätta för de svenska bönder som drabbas av omfattande skördeskador?
fr · H3111542 · 2016-08-26 00:00:00 — Fråga 2015/16:1542 Ändamålsenlig förvaltning av skarvfåglar av (M) till Statsrådet (S) Fågelfamiljen skarvar är en naturlig del i den svenska faunan. De lever i skärgårdar och längs med långa kust – de är duktiga dykare och flitiga fiskare. Den som har sett en upprätt sittande fågel med utsträckta vingar på sin båttur har antagligen sett en skarv som torkar sina vingar efter lyckat fiske. Fågelfamiljen skarv är viktig för flera andra arter i ekosystemen. Som föda för större örnar. Som skydd för sillgrisslor som häckar i dess kolonier. Som en sorts medhjälpare när måsar och trutar äter skarvens överblivna fisk. Men skarven är långt ifrån oproblematisk. De öar där skarven häckar utsätts för stora påfrestningar när skarven i stor skala för näring från havet och upp på land genom spillning. Detta leder uppenbart till förändrade och försämrade levnadsförhållanden för de redan landlevande organismerna. Den frätande effekten som spillningen ger upphov till gör ofta att skärgårdsöar får ett skelettliknande utseende – med döda träd och obefintlig vegetation på marken. På flera håll ute i landet är situationen ohållbar och eskalerande. fanns allmän jakttid på skarv, men i samband med att blev en del av Europeiska unionen 1995 avskaffades denna. I stället finns möjlighet till skyddsjakt för att förebygga skador, vilket sker efter samråd med . Jakt med syfte att minska populationen av skarv är däremot inte tillåten. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att verka för en förändring av skarvförvaltningen, med hänsyn till den stora obalans som fågeln ger upphov till?
fr · H3111543 · 2016-08-26 00:00:00 — Fråga 2015/16:1543 Slutdatum för livsmedelsstrategin av (M) till Statsrådet (S) Att ska få en långsiktig livsmedelsstrategi som ger förutsättningar för ökad produktion av livsmedel aviserades redan i regeringsförklaring . Därefter gick ”startskottet” för arbetet med livsmedelsstrategin . En turné med sex regionala dialogmöten sjösattes för att samla in synpunkter och förslag. har projektet utvecklats till en långbänk utan styrfart, trots att det från början målades ut som ett prestigeprojekt för den rödgröna regeringen. De aviserade regionala dialogmötena tog slut . En deadline för att lägga livsmedelsstrategin på bord har givits och brutits lika många. Statsrådet har givit ”bred politisk förankring tar tid” som förklaring till att strategin dröjer. Från oppositionen har vi dock än så länge inte sett så mycket som ett kommatecken av strategin. Eftersom detta inte sker måste vi anta att det är förankringen mellan regeringspartierna som drar ut . Det är hög tid att regeringen presenterar sin strategi för ökad livsmedelsproduktion i . Förarbetet som gjordes i och med och presenterades är fortfarande aktuellt. Om regeringen ändå står utan egna förslag finns många engagerade aktörer i den dialoggrupp man tillsatt. Finns viljan kan också en strategi bli verklighet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vad är orsaken till förseningen, och när avser statsrådet och regeringen att presentera livsmedelsstrategin?