ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H3121218 · 2016-05-25 00:00:00 — Dnr N2016/03556/MRT Svar på fråga 2015/16:1218 av (M) Drönare i känsliga naturområden har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa ett enhetligt regelverk i hela landet för hur man får respektive inte får framföra obemannade luftfartyg i känsliga naturområden. Bestämmelser om möjligheterna att inrätta ett restriktionsområde, dvs. inskränka eller förbjuda luftfart i ett avgränsat område av luftrummet, finns i 1 kap. 8 § luftfartslagen (2010:500). Där framgår bl.a. att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela sådana föreskrifter eller beslut om restriktionsområden som behövs av hänsyn till friluftsliv, natur- eller miljövård. I 1 kap. 4 § luftfartsförordningen (2010:770) pekas Transportstyrelsen ut som denna myndighet. Nämnda bestämmelser är tillämpliga på alla slags luftfartyg, även på så kallade drönare. Således finns det redan ett enhetligt regelverk för hur luftfart – obemannad eller bemannad – får inskränkas eller förbjudas i . Jag kan avslutningsvis nämna att i arbetet med att ta fram EU-gemensamma regler för drönare diskuteras också olika typer av nya drönarzoner. Det är dock för tidigt att säga vad det arbetet kommer att resultera i.
frs · H3121219 · 2016-05-25 00:00:00 — Dnr N2016/03557/MRT Svar på fråga 2015/16:1219 av (M) Konkurrensneutral tillgång till infrastruktur för kommersiella kollektivtrafikbolag har frågat mig vilka analyser jag och regeringen har gjort vad gäller konkurrensneutral åtkomst av infrastruktur för kollektivtrafikoperatörer, och vilka åtgärder jag inom ramen för mitt ansvarsområde i regeringen har vidtagit för att skapa förutsättningar för ett konkurrensneutralt tillträde till trafik- och stationsinfrastruktur även för kommersiella kollektivtrafikbolag. Kollektivtrafiklagen (2010:1065) reglerar i huvudsak de regionala kollektivtrafikmyndigheternas roll och innebär en möjlighet för kommersiella aktörer att etablera sig på kollektivtrafikmarknaden. De regionala kollektivtrafikmyndigheterna har ett helhetsansvar för försörjningen av regional och lokal kollektivtrafik och ska väga ett flertal faktorer i bestämmande av trafikförsörjningsprogram och planeringen av kollektivtrafiken. Inom järnvägsområdet finns det för järnvägsföretag som utövar kollektivtrafik specifika rättigheter enligt järnvägslagen (2004:519) att ansöka om och bli tilldelad kapacitet på ett konkurrensneutralt och icke- diskriminerande sätt av infrastrukturförvaltaren. Transportstyrelsen har i uppdrag att utöva tillsyn över infrastrukturförvaltarnas regelefterlevnad i detta sammanhang. För kollektivtrafikföretag på väg finns inte motsvarande rättigheter i speciallagstiftning, däremot gäller konkurrenslagstiftningens generella regler. har i uppdrag utöva tillsyn utifrån Konkurrenslagen (2008:579) gentemot privata och offentliga aktörer. Regeringen har ekonomiska vårproposition (prop. 2015/16:100) meddelat att det väntas fattas beslut om en ny kollektivtrafikförordning i EU och att regeringen därför ser behov av att se över den svenska kollektivtrafiklagen. Inom ramen för den översynen är det också viktigt att analysera vilka effekter den kollektivtrafiklag som trädde i kraft haft för resenärer och för samhällets kollektivtrafikplanering samt för kostnader avseende detta.
frs · H3121220 · 2016-05-24 00:00:00 — Dnr Ju2016/03863/ Svar på fråga 2015/16:1220 av (L) Misstänkta terrorister bland asylsökande har frågat mig om jag och regeringen avser att vidta åtgärder för att ansvariga myndigheter ska få ett bättre fungerande system för att avvisa misstänkta terrorister som söker asyl i . Terrorism är ett allvarligt hot mot internationell fred och säkerhet, nationell säkerhet och grundläggande fri- och rättigheter. ska vara en för dem som flyr undan förföljelse och förtryck. Bland dem som söker asyl eller uppehållstillstånd på annan grund kan det dock finnas personer som utgör ett säkerhetshot. Det är viktigt att dessa personer upptäcks. ska bistå Säkerhetspolisen i dess verksamhet för att förebygga och avslöja brott mot rikets säkerhet och i frågor som rör terrorism. initierade och Säkerhetspolisen en särskild översyn av samarbetet mellan myndigheterna och tecknades en ny överenskommelse om fördjupad samverkan. Överenskommelsen omfattar bland annat en av de viktigaste samarbetsformerna – det så kallade remissförfarandet. Detta innebär att om misstänker att exempelvis en asylsökande kan utgöra ett hot mot rikets säkerhet, skickas ärendet på formell remiss till Säkerhetspolisen. Säkerhetspolisen utreder därefter om det finns skäl att lämna erinran mot uppehållstillstånd. När genomför utredningar gör handläggarna mot bakgrund av ett antal indikatorer en bedömning av om ärendet bör remitteras till Säkerhetspolisen. och Säkerhetspolisen fokuserar sin samverkan på att bl.a. utveckla bättre indikatorer i syfte att snabbt kunna hitta ärenden som bör remitteras till Säkerhetspolisen. Det är viktigt att har kapacitet att utföra asylutredningar i så tidigt skede som möjligt. Regeringen har tillfört medel utifrån behov mot bakgrund av att cirka 163 000 personer ansökte om asyl i . Sedan regeringen bl.a. beslutat att tillfälligt återinföra inre gränskontroll och tillfälliga identitetskontroller har dock antalet asylsökande minskat vilket innebär att kan avgöra fler ärenden. Jag kommer även fortsättningsvis följa utvecklingen noga.
frs · H3121221 · 2016-05-24 00:00:00 — Dnr N2016/03616/EXPCH Svar på fråga 2015/16:1221 av (M) Regeringens ansvarsfördelning avseende postfrågorna har frågat statsministern vilket statsråd som per har ansvar för frågor som rör post samt brev- och paketbefordran. Frågan har lämnats över till mig. Postfrågorna sorterar under och jag har ansvar för dessa frågor.
frs · H3121222 · 2016-05-24 00:00:00 — Dnr N2016/03617/EXPCH Svar på fråga 2015/16:1222 av (M) Regeringens ansvarsfördelning avseende frågan om flygplats har frågat statsministern vilket statsråd som per har ansvar för frågor som rör utveckling. Frågan har lämnats över till mig. Frågan om vem som ansvarar för utveckling är komplex. Den berör många och kräver därför god samverkan mellan alla berörda. Regeringen beslutar om vilka flygplatser som ska ingå i det nationella basutbudet. Som infrastrukturminister ansvarar jag i regeringen för frågor som rör flygplatskapaciteten i landet. , som äger bl.a. och , ansvarar för frågor kring flygplatsens utveckling och kapacitet. Statsrådet är ansvarig minister i regeringen för frågor som rör förvaltningen av . äger marken på vilken flygplatsen står. Avtalet mellan och kommunen om löper ut . Det är därför viktigt att frågan om och utveckling behandlas som en helhet i samverkan mellan alla berörda parter.
frs · H3121223 · 2016-05-24 00:00:00 — Dnr N2016/03570/HL Svar på fråga 2015/16:1223 av (M) Småföretag på landsbygden har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta, inom ramen för mitt ansvarsområde, för att se över situationen för småföretagare på landsbygden. Som landsbygdsminister arbetar jag aktivt för att skapa möjligheter och förutsättningar för jobb och hållbar tillväxt i hela landet. Jag vill se en positiv utveckling på landsbygden, för företagen och för de kvinnor och män som bor och verkar där. Politiken och dess insatser ska bidra till goda förutsättningar för arbete, tillväxt och välfärd i alla delar av landet. För att kunna förverkliga detta mål har vi bland annat Landsbygdsprogrammet som ett viktigt verktyg. Programmet innehåller satsningar för utveckling av företagande, stärkt konkurrenskraft, innovationer, tillväxt, sysselsättning, miljöersättningar och livskvalitet på landsbygden. Åtgärderna i programmet finansieras gemensamt av och EU. Även inom den regionala tillväxtpolitiken finns en mängd olika verktyg för att utveckla näringslivet, exempelvis olika typer av regionala företagsstöd och projektstöd. Här finns också stora möjligheter att utveckla företagande inom ramen för de regionala strukturfondsprogrammen. Regeringen arbetar i bred dialog med organisationer i det civila samhället och myndigheter för att ta fram ett nationellt skogsprogram. Skogsprogrammet ska bl.a. bidra till utveckling av småföretag på landsbygden med skogen som bas. Det stämmer att de flesta som säljer varor eller tjänster mot kontant betalning eller mot betalning med kontokort måste använda kassaregister som uppfyller vissa krav. Syftet med bestämmelserna om kassaregister är att skydda seriösa företagare inom kontanthandeln mot illojal konkurrens. I områden utan el och mobiltelefontäckning kan man använda sig av batteridrivna kassaregister. Jag kan dock inte kommentera enskilda ärenden som handläggs av ansvariga myndigheter, i detta fall . För att människor ska kunna bo och verka på landsbygden är jobb och hållbar tillväxt två fundamentala faktorer. Att skapa dessa förutsättningar är inte en uppgift för ett enda politikområde. Mitt ansvarsområde med landsbygden som bas är en del. Men utvecklingen är också beroende av flera andra politikområden. Skolor, vårdcentraler, offentlig och kommersiell service, infrastruktur och kultur – allt bidrar till en levande landsbygd och attraktiva boendemiljöer.
frs · H3121224 · 2016-05-25 00:00:00 — Dnr N2016/03571/SUBT Svar på fråga 2015/16:1224 av (C) Avgiftshöjningar för sjötransporter på de inre vattenvägarna har frågat mig om jag är medveten om att tar fram ett förslag om nya farledsavgifter och vad jag gör för att förhindra att godstransport förs från sjöfart till väg- eller järnvägstransport. Naturligtvis är jag väl medveten om att tar fram en ny avgiftsmodell då detta grundas på ett regeringsbeslut . har beslutat om ekonomiska mål för . Mot bakgrund bland annat av att dessa inte uppfyllts beslutade regeringen om att ge ett uppdrag att utarbeta en finansiell modell där ekonomiska värden kan varieras i syfte att uppnå en ekonomi i balans . Uppdraget redovisades till () . förslag till ny modell för farleds- och lotsavgifter är ute på remiss med svarsdatum . är ett affärsverk vars huvudsakliga inkomstkällor är farleds- och lotsavgifter. Det är som till stora delar bestämmer avgifternas storlek. Jag varken vill eller kan föregå den process som pågår när det gäller nya avgiftsmodell. När det gäller lotsdispenser är det korrekt som skriver att det är Transportstyrelsen som är ansvarig myndighet. Jag vill understryka att det finns ett fungerande system för att erhålla undantag från lotsplikten genom s.k. lotsdispenser. Systemet och möjligheterna till lotsdispenser begränsas inte för trafik på de inre vattenvägarna utan finns som en möjlighet, efter tillstånd från Transportstyrelsen, för lotspliktiga fartyg i svenska farvatten oavsett trafiktyp eller område. Jag har blivit informerad om att Transportstyrelsen har för avsikt att inleda ett arbete med en översyn av lotsplikten i hela landet. I ett sådant arbete kan även förändringar av regelverket för lotsdispenser komma att beröras.
frs · H3121225 · 2016-05-24 00:00:00 — Dnr Ju2016/03907/ Svar på fråga 2015/16:1225 av (M) Torka och vattenbrist som naturolycka har mot bakgrund av den rådande situationen på frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att förtydliga instruktionerna till Myndigheten för samhällsskydd och beredskap så att även omfattande torka eller vattenbrist ska kunna betraktas som naturolycka. En naturolycka karaktäriseras av plötslighet och av snabba händelseförlopp som t.ex. ras och skred eller översvämningar som en följd av skyfall. Det finns också andra klimatrelaterade händelser som vårt samhälle kan drabbas av men som inte kan klassas som en naturolycka. Detta eftersom de karaktäriseras av långsamma förlopp och ger konsekvenser på , som t.ex. den situation är drabbad av och som hotar vattenförsörjningen där. Det finns dock ett stort behov av klimatanpassning, dvs. att identifiera risker och sårbarheter och vidta åtgärder för att undvika framtida skadekostnader och störningar i samhället som en följd av ett förändrat klimat. Det kan handla om att anpassa vattenförsörjning, elförsörjning, elektroniska kommunikationer, vattenleder, vägar och järnvägar m.m. till ett förändrat klimat. Klimatanpassning bör vara en integrerad del i varje aktörs ordinarie verksamhet och kräver att alla som bedriver samhällsviktig verksamhet tar ansvar för att vidta och finansiera anpassningsåtgärder inom sitt område. Regeringen har tillsatt en utredning om ett stärkt arbete för anpassning till ett förändrat klimat. Utredaren ska bl.a. analysera hur ansvaret fördelas mellan staten, landstingen, kommunerna och enskilda i fråga om att vidta åtgärder för att göra anpassningar till ett gradvis förändrat klimat. Uppdraget ska redovisas . När det gäller dricksvattenförsörjningen så är det ett kommunalt ansvar, och de åtgärder som behöver vidtas är en fråga för berörda kommuner. En fungerande dricksvattensförsörjning är också en angelägen fråga för regeringen. Så sent som överlämnade sitt slutbetänkande En trygg dricksvattenförsörjning (SOU 2016:32). Utredningens arbete har resulterat i en rad förslag för att tillgodose behovet av ett strategiskt arbetssätt, ökad samverkan och nödvändiga krav på dricksvattenförsörjningen. Betänkandet kommer att att skickas ut på remiss till berörda aktörer.
frs · H3121226 · 2016-05-25 00:00:00 — Dnr N2016/03572/TIF Svar på fråga 2015/16:1226 av (M) Västra stambanan har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att rusta upp och bygga ut Västra stambanan. har en stor och betydelsefull roll i det svenska transportsystemet. Väl fungerande transporttjänster med tåg är viktigt för att uppnå flera av regeringens mål om hög sysselsättning, grundläggande tillgänglighet, en ökad andel kvalificerad industriproduktion samt minskad klimat- och miljöpåverkan. har tidigare satsat för lite resurser på drift och underhåll av järnvägssystemet vilket har bidragit till den problematik i form av förseningar och kapacitetsbrist som systemet dras med . Regeringen har tillträde 2014 sett det som viktigt att förstärka underhållet för att minska trafikstörningar och andra problem som orsakar samhället och näringslivet onödiga kostnader samt för att öka järnvägens konkurrenskraft. Mot denna bakgrund satsas nu på ett kraftigt förstärkt järnvägsunderhåll. Det handlade om och handlar om –2018. I enlighet med förslag i budgetpropositionen sker därutöver ytterligare fortsatta satsningar på järnvägsunderhållet med –2019. Jag delar syn på att Västra stambanan utgör en central del av transportsystem. Regeringen vill generellt förbättra och bygga ut det nationella järnvägsnätet. Just nu pågår en process som ska leda fram till en ny nationell plan för transportinfrastrukturen 2018–2029. Frågan om vilka åtgärder som ska ingå i den nya nationella planen, såväl investeringar som drift och underhåll, tar regeringen ställning till i den kommande åtgärdsplaneringen. Det är många och svåra avvägningar som kommer att behöva göras under den här processen men målet är att öka och stärka kapaciteten på järnvägen, så får vi fler tåg som går och ökar pålitligheten i transporterna.
frs · H3121227 · 2016-05-25 00:00:00 — Dnr N2016/03573/TS Svar på fråga 2015/16:1227 av (C) Banavgiftshöjningar för järnväg har frågat mig av vilken orsak jag inte fullföljer regeringens vallöfte angående banavgifter. Frågan tolkar jag avser specifikt den kompensation som fick i uppdrag att utreda. En sådan kompensation kräver en notifiering till Europeiska Kommissionen där beräkningsgrunderna är transparanta och verifierade och att det finns beräknade skillnader mellan skatter- och avgifter för godstransporter på järnväg visavi väg. Den rapport som inkom med till regeringen beräknade ett utrymme för kompensation om . Beräkningen baserades på den av Trafikanalys inlämnade rapport om Samhällsekonomiska kostnader i relation till skatte- och avgiftsuttaget . Den senaste rapport från Trafikanalys som inkom 2016 om Samhällsekonomiska kostnader i relation till skatte- och avgiftsuttaget beskriver förändringar från tidigare års bedömningar. Regeringen bereder frågan om kompensation baserat på SERA-direktivet. Regeringen genomför kraftiga förstärkningar av järnvägsunderhållet. Det handlar om och –2018. Regeringen har även i budgetpropositionen föreslagit ytterligare fortsatta satsningar på järnvägsunderhållet med –2019. Regeringens mål är att långväga godstransporter ska gå på sjöfart och järnväg.
frs · H3121228 · 2016-05-25 00:00:00 — Dnr N2016/03576/SUN Svar på fråga 2015/16:1228 av (M) Inriktningen på skogspolitiken har frågat mig på vilket sätt jag och regeringen avser säkerställa att och dess styrelse i alla delar framgent agerar utifrån den inriktning på skogspolitiken som har fastställt. Myndighetsstyrningen är en prioriterad fråga för regeringen. Ett flertal instrument används, bland annat de som fastställts i lag och förordning samt andra regeringsbeslut såsom beslut om regleringsbrev. Uppföljning sker i dialog med myndighetens företrädare i olika former. De statliga myndigheterna inklusive deras styrelser, som lyder under regeringen, är viktiga redskap för att förverkliga regeringens politik. Styrelsen är inför regeringen kollektivt ansvarig för myndighetens verksamhet. Ledamöterna i en myndighetsstyrelse ska i sitt styrelsearbete stå obundna av olika partsintressen och uteslutande företräda myndigheten och därmed i förlängningen regeringen. Styrelsen sätts samman efter noggrant övervägande med utgångspunkt i kompetensområden, i syfte att uppnå en bred samlad kompetens för hantering av myndighetens uppgifter. och dess styrelses uppgift tydliggörs i myndighetens instruktion. En central uppgift är att verka för att landets skogar sköts på ett sådant sätt att de skogspolitiska målen och de miljökvalitetsmål som beslutats av kan uppnås. Uppgiften tydliggörs som en del i den löpande myndighetsstyrningen. Inriktningen av skogspolitiken ligger fast.
frs · H3121231 · 2016-05-24 00:00:00 — Dnr Ju2016/03941/ Svar på fråga 2015/16:1231 av (SD) Bränder och upplopp i förorterna har frågat mig vad jag avser att göra för att ytterligare motverka vandalism, våld mot tjänsteman och liknande händelser i områden som Klockaretorpet. Han har också frågat vad jag tror att företeelsen i de invandrartäta områdena i grunden beror på. På såväl större som mindre orter runt om i finns det bostadsområden som i allt större utsträckning har kommit att präglas av brottslighet, social oro och otrygghet. Där förekommer också stenkastning, skadegörelse, hot och våld mot blåljuspersonal. Utvecklingen är allvarlig. Det vi ser är resultatet av en samhällsutveckling där klyftorna och den socioekonomiska segregationen ökar. I de områden där social oro förekommer är skolresultaten generellt sett lägre, arbetslösheten högre och bostadssituationen mer ansträngd än i övriga samhället. Det medför en bristande framtidstro och är en grogrund för kriminalitet och extremism. För att vända utvecklingen krävs det insatser från hela samhället och på alla nivåer. Regeringen ser ytterst allvarligt på situationen. presenterade regeringen en samlad insats mot organiserad brottslighet. Den innefattar bland annat uppdrag till och elva andra myndigheter att utveckla former för lokal samverkan mot organiserad brottslighet. I uppdraget har regeringen poängterat vikten av att arbeta mot organiserad brottslighet i särskilt utsatta områden. Detta ska kombineras med en satsning på brottsförebyggande arbete. presenterade en rapport i vilken myndigheten identifierat 53 socioekonomiskt utsatta områden i som också har en allvarlig brottslighet. Av dessa identifieras 14 områden som särskilt utsatta. Utifrån den här kartläggningen går vidare med insatser för att bekämpa denna brottslighet. Det ska ske genom riktade insatser mot brottsligheten och genom hög närvaro och långsiktigt brottsförebyggande och trygghetsskapande arbete. Polisen ökar sin närvaro i dessa områden bland annat genom inrättandet av områdespoliser. Det är ett arbete som ligger helt i linje med regeringens intentioner. Regeringen har också intensifierat det brottsförebyggande arbetet med en nationell satsning. (Brå) ska utveckla en nationell stöd- och samordningsfunktion för det brottsförebyggande arbetet. Brå har dessutom fått i uppdrag att kartlägga åtgärder mot kriminalitet och för ökad trygghet i socialt utsatta områden och kommer att presentera sina resultat . Situationen i utsatta områden hanteras utifrån flera perspektiv och regeringen har genomfört flera åtgärder. Detta är dock en komplex problematik som måste tas på allvar där mitt och regeringens arbete med denna fråga fortsätter.
frs · H3121232 · 2016-05-30 00:00:00 — Dnr S2016/03594/FS Folkhälso-, sjukvårds- och idrottsministern Svar på fråga 2015/16:1232 av (M) Avlastning i ögonsjukvården genom vidareutbildade optiker har frågat mig om jag ämnar begära att öppnar upp för de optiker som är vidareutbildade att få använda diagnostiska droppar för att få ett bättre flöde, kortare väntetider och en mer samhällseffektiv ögonsjukvård. Precis som skriver så har ett bemyndigande att föreskriva inom detta område. Jag är medveten om att utfärdandet av föreskrift om optikers rekvisition och hantering av läkemedel tagit tid. Enligt uppgift från beror det bl.a. på att det funnits vissa patientsäkerhetsrisker som myndigheten har behövt utreda innan en ny föreskrift kan utfärdas. har tagit fram ett förslag på ny föreskrift som varit ute på remiss till februari . Min förhoppning är därför att en ny föreskrift kommer träda i kraft i närtid, så snart bedömer att det kan ske utan risk för patientsäkerheten.
frs · H3121233 · 2016-05-25 00:00:00 — Dnr N2016/03638/PUB Svar på fråga 2015/16:1233 av (C) Radonhalten i svenska bostäder har frågat klimat- och miljöministern vilka åtgärder hon planerar att vidta för att prioritera åtgärder mot radon, i väntan på att den nationella handlingsplanen träder i kraft. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Inom området finns vissa styrmedel. byggregler innehåller ett gränsväde för radon vid uppförande och ändring av byggnader. Vidare har fastställt riktvärde för högsta tillåtna radonhalt (luft) där radonhalten anses utgöra olägenhet för människors hälsa. Enligt 9 kap. 9 § ska bostäder och lokaler brukas på ett sådant sätt att olägenheter för människors hälsa inte uppkommer och ägaren ska vidta sådana åtgärder som kan krävas för att hindra uppkomsten av eller undanröja olägenheter för människors hälsa. Fastighetsägaren har därmed genom egenkontroll ansvar för att radon mäts och att åtgärder vidtas vid behov. Kommunen har tillsynsansvar enligt och om radonhalten i inomhusluften är högre än riktvärdet kan kommunen kräva att en radonsanering görs. I de energideklarationer som ska upprättas, bl.a. vid en försäljning av en fastighet, ska anges om radonmätning har utförts i byggnaden. En köpare har då anledning att mäta/villkora köpet av mätning, och anpassa priset till de åtgärder som kan behövas. Fram till utgången av fanns radonbidrag att söka för åtgärder i småhus för att minska radonhalter överstigande luft. Stödet hade ett lågt söktryck, bl.a. beroende på införandet av ROT-avdraget som delvis överlappade stödet. planeras inga ytterligare åtgärder inom området.