ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H3121372 · 2016-06-28 00:00:00 — Dnr Ju2016/04759/ Svar på fråga 2015/16:1372 av (C) Mänskliga rättigheter och flyktingavtal med har frågat EU- och handelsministern om statsrådet och regeringen är beredda att utvisa människor till länder som på ett grovt och systematiskt sätt själva bryter mot eller misslyckas med att förhindra brott mot de mänskliga rättigheterna och internationell rätt. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Den som söker asyl i får sitt skyddsbehov prövat enligt utlänningslagen eller den tillfälliga lagen om begränsningar av möjligheten att få uppehållstillstånd som träder i kraft . Internationella konventioner som rör asyl och non-refoulementprincipen återspeglas i lagstiftningen. Bedömningarna görs alltid utifrån de individuella förutsättningarna i det enskilda fallet. Det är och migrationsdomstolarna som avgör om det finns grund för uppehållstillstånd utifrån de skäl den sökande har anfört och övrigt underlag i ärendet. I underlaget ingår kunskap om situationen i den asylsökandes hemland, bland annat hur de mänskliga rättigheterna respekteras. Instans- och processordningen för prövning av asyl och uppehållstillstånd ger goda förutsättningar för en rättssäker prövning och svarar mot höga krav på rättssäkerhet. Regeringen har ingen roll i denna process. Varken jag eller något annat statsråd får ingripa i eller påverka ansvariga myndigheter i deras handläggning av enskilda ärenden. För regeringen är det av största vikt att slå vakt om solidaritet, större gemensamt ansvarstagande och bättre koordinering inom EU-samarbetet. förespråkar långsiktiga migrationsdialoger och en bred ansats med de viktigaste ursprungs- och transitländerna utanför EU. I dessa sammanhang vill regeringen också understryka vikten av att skydda och internationell rätt i alla former av samarbeten med tredjeländer om migrations- och flyktingfrågor.
frs · H3121374 · 2016-06-22 00:00:00 — Dnr N2016/04336/JM Svar på fråga 2015/16:1374 av (C) Regler kring gödselförbud och deras inverkan på svenskt jordbruk har frågat mig om jag kommer att vidta åtgärder och tillsätta en utredning om hur nuvarande gödselregler påverkar det svenska lantbruket och dess framtid. Som jag nämnde i mitt tidigare svar finns det inte några särskilda gödselbestämmelser som reglerar luktolägenheter. Det är i stället de allmänna hänsynsreglerna i 2 kap. 3 och 7 §§ som kan tillämpas för att undvika sådana olägenheter om det i det enskilda fallet bedöms finnas ett sådant behov och det inte kan anses vara orimligt. Jag kan inte kommentera enskilda ärenden. Dock vill jag framhålla vikten av att lagstiftarens intentioner om att det ska kunna tas lokala hänsyn vid tillämpning av fortsatt ska gälla. Därför anser jag inte att de allmänna hänsynsreglerna i bör ändras. Förutom de allmänna hänsynsreglerna finns generella regler om spridning av gödselmedel. Dessa bestämmelser hanterar inte olägenheter utan avser att minska förluster av växtnäring till vatten och luft och har meddelats med stöd av 12 kap. . Med dessa bestämmelser uppfyller sina skyldigheter enligt bl.a. rådets direktiv (91/676/EEG) om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket. I betänkande (SOU 2013:5) Djurhållning och miljön — hantering av risker och möjligheter med stallgödsel konstaterades att det befintliga regelverket innehåller få överlappningar och luckor. Utredningen analyserade även i vilken mån det är möjligt att förenkla nuvarande regelverk. Mot denna bakgrund anser jag inte att det är motiverat att tillsätta en ny utredning. vill jag framföra att regeringen följer utvecklingen på området för att säkerställa att lantbrukarna har goda möjligheter att kunna gödsla.
frs · H3121375 · 2016-06-28 00:00:00 — Dnr Ju2016/04710/ Svar på fråga 2015/16:1375 av Boriana (M) Asylrätt för kriminella Boriana har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att täppa till de luckor som finns i svensk lagstiftning som möjliggör för terrorister och grovt kriminella att söka asyl och som hindrar beslut om snabb avvisning. Alla människor har rätt att söka asyl och få sina skäl prövade. Det är en princip vi vill värna. måste skyldigheter mot bakgrund av , hänsynen till allmän ordning och inre säkerhet samt intresset att förhindra missbruk av asylrätten beaktas. Det är därför viktigt att våra berörda myndigheter, , och Säkerhetspolisen, fortsätter fördjupa sitt samarbete för att se till att identifiera eventuella säkerhetshot bland personer som har sökt sig till . har möjlighet att vägra en person uppehållstillstånd om han eller hon exempelvis har bedrivit verksamhet som inneburit fara för rikets säkerhet och det finns anledning att anta att han eller hon skulle fortsätta verksamheten här. har tillsatt regionala specialister som ska delta i alla ärenden där det finns indikationer på allvarlig brottslighet, som t.ex. krigsbrott eller om det finns ett säkerhetshot för att höja förmågan att snabbt och effektivt upptäcka hot. har i publicerade riktlinjer om förvarsbeslut särskilt uppmärksammat situationen då en person som är spärrad för inresa i SIS söker asyl. I riktlinjerna tydliggörs vilka omständigheter som kan ligga till grund för att en person tas i förvar med stöd av utlänningslagen. Mot bakgrund av ovanstående finner jag inte skäl att vidta några åtgärder, men jag kommer fortsätta att följa frågan.
frs · H3121376 · 2016-06-29 00:00:00 — Dnr Fö2016/00896/MFI Svar på fråga 2015/16:1376 av (M) Samordning av civil och militär utbildning på har frågat mig hur jag ser på möjligheten att gå vidare med samordning av civil och militär utbildning av piloter och tekniker på flygplats. I syfte att även fortsättningsvis kunna trygga Försvarsmaktens försörjning av piloter finns behov av ett nytt flygutbildningsystem. Försvarsmakten har därför fått i uppgift att analysera ett nytt möjligt flygutbildningssystem. Beroende på Försvarsmaktens svar kan det finnas framtida samordningsmöjligheter mellan civil och inledande militär pilotutbildning. Avseende samordning av flygteknikerutbildning på behöver detta vidare studeras.
frs · H3121377 · 2016-06-29 00:00:00 — Dnr M2016/01693/Nm Svar på fråga 2015/16:1377 av (C) Besked kring småskalig vattenkraft har frågat mig hur jag och regeringen tänker agera för att hjälpa ägare av småskalig vattenkraft i väntan på ett nytt regelverk kom-mer på plats. Av följer det en skyldighet för tillsynsmyndigheten att utöva tillsyn över de verksamheter som omfattas av tillsynsansvaret. Läns-styrelsen ansvarar som huvudregel för tillsynen över vattenverksamheter och ska därmed se till att sådana verksamheter inom länet bedrivs på ett sätt som är förenligt med bestämmelser. Denna tillsyn sker i enlighet med beslutade regelverk och jag förutsätter att och jag är överens om att vattenverksamhet även fort-sättningsvis som huvudregel ska vara tillståndspliktigt. Om en tillstånds-pliktig verksamhet bedrivs utan tillstånd är det tillsynsmyndighetens, i detta fall , ansvar att se till att rättelse sker. På initiativ tillsatte den förra regeringen den så kallade vatten-verksamhetsutredningen (M 2012:01) för att se över reglerna om vatten-verksamheter. betänkanden har remit-terats och förslagen från utredningen bereds inom . slöts den så kallade Energiöverenskommelsen mellan före-trädare för riksdagspartierna , , Miljö-partiet de gröna, och . Energiöverenskommelsen slår bl.a. fast att ska leva upp till och dess krav på vattenverksamheter samt att ska ha moderna miljökrav på vattenkraften. Överenskommelsen slår också fast att prövningssystemet ska utformas på ett sätt som inte blir onödigt administrativt och ekonomiskt betungande för den enskilde i förhållande till den eftersträvade miljönyttan. Innebörden av Energiöverenskommel-sen i förhållande till det pågående arbetet med utarbetande av förslag till ändrade bestämmelser om vattenverksamheter analyseras inom . Jag har inte för avsikt att ta några nya initiativ som detta arbete pågår. Jag kan inte föregå den pågående processen eller ge en exakt tidpunkt för när regeringen avser att återkomma till i frågan.
frs · H3121378 · 2016-06-29 00:00:00 — Dnr S2016/04422/FS Folkhälso-, sjukvårds- och idrottsministern Svar på fråga 2015/16:1378 av (L) Elöverkänslighet och evidensbaserad hjälp har frågat mig vad jag gör för att personer som upplever elöverkänslighet ska få evidensbaserad hjälp? Det är mycket viktigt att alla patienter som kommer till hälso- och sjukvården bemöts på ett respektfullt sätt. Alla patienter har också rätt att få en medicinsk bedömning av sitt hälsotillstånd och efter behov få tillgång till relevant behandling. Regeringen har genomfört flera insatser för att stärka patienternas ställning inom hälso- och sjukvården och för att främja ett gott bemötande. Syftet med lagen är att stärka och tydliggöra patientens ställning samt att främja patientens integritet, självbestämmande och delaktighet. I lagen finns bestämmelser som bl.a. innebär att informationsplikten gentemot patienten utvidgas och förtydligas, att hälso- och sjukvård som huvudregel inte får ges utan patientens samtycke. Vidare utvidgas patienten möjlighet att få en ny medicinsk bedömning och patienten ska ges möjlighet att välja utförare av offentligt finansierad primärvård och öppen specialiserad vård i hela landet. Inom ramen för regeringens satsning på att förbättra vården för personer med kroniska sjukdomar genomförs vidare flera insatser för att utveckla en mer patientcentrerad vård och för att sprida verktyg och metoder för ett gott bemötande inom hälso- och sjukvården. Avslutningsvis är det landstingens ansvar att erbjuda god vård som bygger på vetenskap och beprövad erfarenhet. har regeringens uppdrag att stödja landstingen genom att utveckla kunskapsstöd och föreskrifter. ansvarar också för kunskapsutveckling, kunskapsförmedling och metodutveckling inom sitt verksamhetsområde. Uppdraget innebär att självständigt fattar beslut om och utvecklar de kunskapsstöd som de bedömer lämpligt.
frs · H3121379 · 2016-06-29 00:00:00 — Dnr S2016/04464/FS Dnr S2016/04504/FS Folkhälso-, sjukvårds- och idrottsministern Svar på fråga 2015/16:1379 av Boriana (M) och fråga 2015/16:1401 av (M) om postförsändelser till rättspsykiatriska kliniker Boriana har frågat justitie- och migrationsministern vilka åtgärder ministern avser att vidta för att tillåta rutinmässiga kontroller och därigenom stoppa möjligheten att smuggla in narkotika via post på rättspsykiatriska kliniker. har frågat justitie- och migrationsministern om han är beredd att överväga eventuella lagändringar för att möjliggöra för de rättspsykiatriska regionklinikerna att kunna granska inkommande post, i syfte att kunna stävja införsel av farliga föremål till interner. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågorna. De grundslagsskyddade fri– och rättigheterna har till syfte att skydda varje medborgare mot olika former av ingrepp från det allmänna. Bland annat innebär det att varje medborgare gentemot det allmänna är skyddad mot undersökning av brev eller annan förtrolig försändelse. Nämnda rättighet får dock i viss utsträckning begränsas genom lag. En begränsning får dock inte gå utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till det ändamål som föranlett den. Motsvarande rättighet och möjlighet till begränsning av denna rättighet följer även av . I 8 § lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård anges att vid sluten rättspsykiatrisk vård gäller, om inte annat anges i 8 a §, i tillämpliga delar bestämmelserna i 18–24 §§ lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård. Detta innebär att möjligheterna att använda tvångsåtgärder vid psykiatrisk tvångsvård i huvudsak inte skiljer sig åt mellan de två nämnda lagarna. Av 22 § lagen om psykiatrisk tvångsvård (LPT) följer att chefsöverläkaren får besluta om att försändelser till patient får undersökas för kontroll av att det inte innehåller egendom som patienten enligt 21 § samma lag inte får inneha. Om en ankommande försändelse innehåller egendom som inte får innehas enligt 21 §, får egendomen omhändertas. Vidare får chefsöverläkaren enligt 22 a § LPT besluta att övervaka försändelser från en patient, om det är nödvändigt med hänsyn till vården eller rehabiliteringen av patienten eller för att undvika att någon annan lider skada. För detta ändamål får chefsöverläkaren öppna, ta del av och kvarhålla försändelser från patienten. Detta innebär att det redan finns goda möjligheter att granska försändelser. Mot denna bakgrund kan jag inte se att det finns tillräckligt starka skäl till att ytterligare inskränka medborgarnas fri- och rättigheter på det sätt som en utökad och regelmässig kontroll av försändelser inom rättspsykaitrisk vård skulle innebära.
frs · H3121380 · 2016-06-29 00:00:00 — Dnr N2016/04492/PUB Svar på fråga 2015/16:1380 av (S) Bostäder för nyanlända har frågat arbetsmarknads- och etableringsministern vilka initiativ hon är beredd att ta med anledning av det som anförs i frågan rörande möjligheterna att låta behov av kostnadseffektivt boende för asylsökande bidra till att öka bostadsbyggandet. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Jag delar uppfattning att vi måste pröva alla vägar för att ökat bostadsbyggandet och att möjligheter att samordna tidsbegränsade behov med mera långsiktiga bostadsbyggnadsbehov bör tas tillvara. har inom ramen för sitt myndighetsuppdrag lyft fram möjligheten att i större omfattning än kombinera anläggningsboende med nyproduktion av bostäder. Jag har bett att få en fördjupad föredragning av de ekonomiska och juridiska förutsättningarna för detta, för att kunna bedöma om och i så fall hur regeringen på bästa sätt kan stödja en sådan utveckling.
frs · H3121381 · 2016-06-29 00:00:00 — Dnr Fi2016/02507/S1 Svar på fråga 2015/16:1381 av (KD) Tonnageskatten har frågat mig vilka åtgärder jag vidtar för ett skyndsamt införande av tonnageskatten. Tonnagebeskattning är ett statligt stöd som måste godkännas av Kommissionen innan det kan träda i kraft. Förslaget till ett svenskt tonnagebeskattningssystem anmäldes för godkännande . Det svenska förslaget är utformat i enlighet med Kommissionens riktlinjer för statligt stöd till sjötransport. Det är därför olyckligt att Kommissionen ännu inte har godkänt det. har betonat vikten av att systemet kan träda i kraft som planerat och begärt en skyndsam handläggning av ärendet. Regeringen fortsätter att arbeta för ett snabbt godkännande.
frs · H3121384 · 2016-06-29 00:00:00 — Dnr Fi2016/02508/SFÖ Svar på fråga 2015/16:1384 av (M) Propositionen om ändrat regionalt utvecklingsansvar i vissa län har frågat mig varför ett visst möte mellan och länsstyrelserna ägde rum om fördelningen av vissa uppgifter före beslut om propositionen och hur förhåller sig detta till de demokratiska och konstitutionella spelreglerna i vårt land? Som ansvarig minister för länsstyrelserna och för propositionen om ändrat regionalt utvecklingsansvar i vissa län (prop. 2015/16:176) anser jag att det är viktigt att berörda aktörer får information om regeringens och arbete samt tidplanen för de beslut som i hög grad berör dem. Mig veterligen är samtliga parter väl införstådda med roll i beslutsprocessen avseende ovan nämnda proposition. Jag kan även nämna att regeringen fattade beslut om uppdrag till länsstyrelserna i , , och att förbereda en överföring till respektive läns landsting av de uppgifter som enligt lagen (2010:630) om regionalt utvecklingsansvar i vissa län omfattas av det regionala utvecklingsansvaret. Uppdraget ges med förbehåll för beslut i nödvändiga delar.
frs · H3121385 · 2016-06-29 00:00:00 — Dnr Fi2016/02509/SFÖ Svar på fråga 2015/16:1385 av (M) Öppna ärenden om regional utveckling har frågat mig vad ska ske med berörda länsstyrelsernas öppna ärenden om regional utveckling för den händelse bifaller ovan nämnda proposition och , , och övertar det regionala utvecklingsansvaret i sina respektive län. Regeringen fattade beslut om uppdrag till länsstyrelserna i , , och om att förbereda en överföring till respektive läns landsting av de uppgifter som enligt lagen (2006:630) om regionalt utvecklingsansvar i vissa län omfattas av det regionala utvecklingsansvaret. Uppdraget ges med förbehåll för beslut i nödvändiga delar. I länsstyrelsernas uppdrag att förbereda en överföring av uppgifter inom det regionala utvecklingsansvaret ingår bl.a. att hantera frågor avseende ärenden inom regional utveckling.
frs · H3121386 · 2016-06-29 00:00:00 — Dnr Fi2016/02510/SFÖ Svar på fråga 2015/16:1386 av (M) Regionala utvecklingsmedel har frågat mig varför tar statsrådet initiativ till förhandlingar när förutsättningarna är sådana att landstingen inte har någon anledning att nöja sig med av de ifrågavarande medlen? hänvisar i denna fråga till en tidigare skriftlig fråga från henne om att vill att ska förhandla med regionförbund/landstingen om hur statens pengar till regional utveckling ska fördelas. Regeringen fattade beslut om propositionen Ändrat regionalt utvecklingsansvar i vissa län (prop. 2015/16:176). Av propositionen framgår att det är två anslag som berörs av förslaget om ändrat regionalt utvecklingsansvar i berörda län, dels anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. under utgiftsområde 1 , dels anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder under utgiftsområde 19 Regional tillväxt. Jag utgår från att fråga avser det sist nämnda. I propositionen skriver regeringen att överföringen av utvecklingsansvaret kommer att föranleda en omfördelning av medel under anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder under utgiftsområde 19 Regional tillväxt. Vidare framför regeringen att det bör även fortsättningsvis vara en uppgift för regeringen att fördela medlen från ovan nämnda anslag.
frs · H3121387 · 2016-06-29 00:00:00 — S2016/04442/SF Svar på fråga 2015/16:1387 av Boriana (M) Felaktiga utbetalningar från Boriana har frågat mig vilka åtgärder som jag avser vidta för att tillse att felaktigt utbetalda ersättningar från krävs tillbaka i större utsträckning än vad som sker . Frågan är viktig och relevant ur flera hänseenden och det är en självklarhet att våra gemensamt finansierade trygghetssystem används på rätt sätt. Om en ersättning felaktig har betalats ut av ska beloppet krävas tillbaka och det är viktigt att det sker inom en rimlig tid. Riksrevisonen uppmärksammar i sin granskning av felaktiga utbetalningar inom socialförsäkringar att både regeringen och har vidtagit en mängd åtgärder som bland annat syftar till att minska felaktiga utbetalningar. Arbetet för att förhindra felaktiga utbetalningar är ett fortsatt prioriterat område för regeringen och området har prioriterats upp ytterligare av . Som frågeställaren poängterar finns ett arbete kvar att göra hos i syfte att i större utsträckning kräva tillbaka de ersättningar som felaktigt betalats ut. har till följd av ett tidigare lämnat regeringsuppdrag genomfört en genomlysning av myndighetens återbetalningsverksamhet. Ett antal utvecklingsområden identifierades och ett arbete pågår inom myndigheten för att få en mer effektiv återbetalningsprocess. Rätt ärende ska snabbare hamna i rätt åtgärd och en större andel krav ska återkrävas. Jag anser att detta är ett angeläget och viktigt arbete som jag har för avsikt att följa.
frs · H3121392 · 2016-06-29 00:00:00 — Dnr Ju2016/04859/ Svar på fråga 2015/16:1392 av (M) Nationell tillgång till helikopter vid skogsbrand har frågat hur han avser att se till att det finns nationell tillgång till helikoptrar när nästa stora skogsbrand bryter ut. Frågan har överlämnats till mig. Ansvaret för att genomföra räddningsinsatser vid en skogsbrand är i första hand kommunalt. Om de resurser en kommun förfogar över inte är tillräckliga kan dock räddningsledaren besluta att ta andra resurser i anspråk. Försvarsmakten lämnar stöd till övriga samhällsaktörer vid räddningsinsatser. Så har det varit länge och det fungerar väl. Vid skogsbranden i bistod Försvarsmakten med helikopterstöd och ett kompani ur flygbasbataljonen från F21. Även Hemvärnet gav ett omfattande stöd. förfogar också över andra resurser som är användbara vid en skogsbrand, och i medverkade flera olika aktörer. kan även begära stöd via EU:s civilskyddsmekanism. När det gäller skogsbranden i fick räddningstjänsten stöd från med helikoptrar. I har vi en solidaritetsförklaring som anger att om ett nordiskt land skulle drabbas av en allvarlig händelse eller katastrof så kommer övriga länder att, på begäran av landet i fråga, bidra med relevanta medel. Solidaritetsförklaringen är ett viktigt instrument vid räddningsinsatser, inte minst i närheten av gränsen mot övriga nordiska länder. Sammanfattningsvis har vi en god beredskap för att kunna hantera denna typ av händelser.
frs · H3121393 · 2016-06-29 00:00:00 — Dnr S2016/04488/FST Barn-, äldre- och jämställdhetsministern Svar på fråga 2015/16:1393 av (S) Lättillgängligt stöd har frågat mig om jag avser att ta några initiativ för att de kommuner som så önskar ska kunna fortsätta att erbjuda stöd och insatser på ett mer lättillgängligt sätt? Många kommuner vill kunna erbjuda tjänster inom på ett enklare sätt. Kommunernas skäl är ofta att man vill minska det administrativa arbetet och öka självbestämmanderätten och delaktigheten för den enskilde. Flera kommuner, varav är en, har tillämpat någon form av förenklad handläggning och biståndsbedömning. Inspektionen för vård och omsorg () som har gjort bedömningen att det inte är förenligt med lagstiftningen har förelagt att upphöra med detta. IVO:s beslut har vunnit laga kraft. Det innebär att kommuner inte kan frångå kraven på att utreda, bedöma och fatta biståndsbeslut när det gäller insatser i och att möjligheten att tillämpa någon form av förenklad handläggning inte är förenligt med gällande rätt. Frågan är prioriterad för mig och regeringen. Ett initiativ som regeringen har tagit är beslut om att ge en särskild utredare i uppdrag att ta fram förslag till en nationell kvalitetsplan för äldreomsorgen. I uppdraget ingår se över och, om det bedöms lämpligt, lämna förslag på ett enklare och mer flexibelt sätt för kommuner att fatta beslut om omsorg och annan service till äldre. Regeringen bereder också frågan om en översyn av socialtjänstlagen. I vad mån frågan om lättillgängligt stöd och förenklad biståndsbedömning kan komma att ingå i en sådan översyn får jag återkomma i längre fram.
frs · H3121394 · 2016-06-29 00:00:00 — Dnr Fi2016/02506/S2 Svar på fråga 2015/16:1394 av (M) Vägslitageavgiften och konkurrenskraften har frågat landsbygdsministern hur han och regeringen ser på de stora problem med konkurrenskraften, i flera redan hårt utsatta branscher och främst på landsbygden, som blir följden av att införa en vägslitageavgift. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Regeringen beslutade att tillsätta en kommitté för att analysera hur en avståndsbaserad vägslitageskatt för tunga lastbilar kan utformas. I kommitténs uppdrag ingår bl.a. att ta fram ett förslag till utformning av skatteuttaget, inklusive skattenivåer och grunder för differentiering av skattesatser. I kommitténs uppdrag ingår även att göra en konsekvensanalys av förslagen ur en rad olika aspekter, bl.a. vad avser förslagens effekter för olika sektorer och regioner i . Kommittén ska redovisa sitt betänkande . Det saknas anledning att föregripa kommitténs förslag och analys vad avser skattens utformning och dess konsekvenser.