ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H312771 · 2016-02-17 00:00:00 — Dnr N2016/01153/JM Svar på fråga 2015/16:771 av (M) Minskning av köttproduktionens utsläpp (M) har frågat mig om vilka konkreta åtgärder, utöver metanreduceringsstödet, som jag syftar på när jag säger att ”mer behöver göras” för att minska köttproduktionens utsläpp. Konsumtionen av kött i och i världen har ökat . Det medför en större påverkan på miljö och klimat, utmaningar som behöver hanteras både i och globalt. De finns två huvudsakliga sätt att minska köttproduktionens miljöpåverkan – att minska köttkonsumtionen och att göra köttproduktionen miljövänligare. Jag delar bedömning att om en större andel av det kött som konsumeras i världen kom från svenska gårdar, eller producerades under svenska förhållanden, skulle det innebära en förbättring för klimat och miljö på ett globalt plan. Produktionen i sker även med en mycket låg användning av antibiotika och den bidrar till biologisk mångfald genom öppet landskap och hävd av betesmarker. Det är en anledning till att jag vill att produktionen i kan fortsätta att utvecklas. Jag menar att vi kan diskutera en sådan utveckling parallellt med att vi diskuterar konsumtionen av kött. Även om vi har kommit långt i så får vi inte slå oss till ro. För att begränsa miljöpåverkan från livsmedelsproduktionen behöver produktionen fortsätta att utvecklas och förbättras. En viktig del är förbättrad produktivitet och resurseffektivitet. En anledning till lägre klimatgasutsläpp från mjölkproduktionen i är den höga avkastningen som medfört att det behövs färre djur och mindre mark för samma produktion. I har vi också haft ett systematiskt arbete för att förbättra effektiviteten i gödselhanteringen vilket har resulterat i mindre utlakning och mindre förluster av kväve till luften. Som nämner har regeringen också infört styrmedel för att i högre grad utnyttja metangasen i gödseln som biogas, vilket minskar metangasavgången. De metangasutsläpp som härrör från idisslares matsmältning är mycket svåra att minska men runt om i världen pågår forskning för att försöka komma åt detta problem. är med i ett globalt forskningssamarbete i klimatfrågor inom jordbruket, , där klimatpåverkan från idisslare är ett fokusområde.
frs · H312772 · 2016-02-17 00:00:00 — Dnr Ju2016/01255/ Svar på fråga 2015/16:772 av (M) Förtroendet för har frågat mig hur jag säkerställer att förtroendekrisen inom polisorganisationen åtgärdas och förtroendet för rikspolischefen återställs. Ombildningen av svensk polis är en av de mest omfattande organisationsförändringarna inom staten . Reformarbetet innebär interna omflyttningar av såväl personal som verksamheter. måste det ordinarie polisarbetet löpa på som vanligt. Höstens stora tillströmning av migranter och den förhöjda terrorhotnivån medför att arbetsbelastningen har ökat ytterligare. pågår också en lönerevision vid myndigheten. Jag är inte förvånad över att det i en situation som denna uppstår oro och ilska. Att leda största myndighet med över 28 000 anställda är ett komplext uppdrag. Jag har förtroende för rikspolischefens sätt att utföra denna svåra uppgift. En grundläggande förutsättning för att förändringsprocessen ska bli lyckosam är att det finns en bra och öppen dialog mellan arbetsgivare och arbetstagare, som fattade beslut respekteras. Frågor som rör polisers arbetsmiljö och löner omhändertas av inom ramen för det delegerade arbetsgivaransvaret. Jag förutsätter att arbetsgivar- och arbetstagarorganisationerna har ett konstruktivt samarbete i syfte att långsiktigt utveckla på bästa sätt.
frs · H312773 · 2016-02-17 00:00:00 — Dnr M2016/00379/R Klimat- och miljöministern samt vice statsministern Svar på fråga 2015/16:773 av (M) Tillsynsavgifterna för gruvverksamhet har frågat mig om jag avser att ta initiativ till en förändring av tillsynsavgifterna för gruvverksamhet så att differentiering med hänsyn till gruvverksamhetens omfattning möjliggörs och att avgifterna totalt sett i större utsträckning täcker de faktiska kostnaderna. Avgifter för prövning och tillsyn av miljöfarliga verksamheter fastställs i förordningen (1998:940) om avgifter för prövning och tillsyn enligt . Denna förordning trädde i kraft i samband med att infördes. Avgifterna har i princip inte justerats sedan de infördes . I ett led för att öka kostnadstäckningen för statens kostnader för prövning och tillsyn beslutade regeringen att höja avgifterna för prövning och tillsyn av miljöfarliga verksamheter . Avgiftshöjningen är en uppräkning av de avgiftsbelopp som trädde i kraft . Avgifterna höjs stegvis för att ge de berörda verksamhetsutövarna tid för att anpassa sig till de högre avgiftsbeloppen. Jag håller med om att den som förorenar också ska stå för kostnaderna för detta. Av detta följer att den verksamhetsutövare som bedriver en verksamhet som medför större kostnader för prövning och tillsyn också bör betala en högre avgift än en verksamhet som medför mindre kostnader. Jag kommer att fortsätta det arbete som påbörjades när en första höjning av avgifterna för prövning och tillsyn av miljöfarliga verksamheter genomfördes. I det fortsatta arbetet med att se över avgifterna för prövning och tillsyn så är det en viktig del att även se över avgifterna så att dessa motsvarar de faktiska kostnaderna för de statliga myndigheternas prövning och tillsyn av miljöfarliga verksamheter.
frs · H312774 · 2016-02-17 00:00:00 — Dnr M2016/00382/Kl Klimat- och miljöministern samt vice statsministern Svar på fråga 2015/16:774 av (M) Försämringen av supermiljöbilspremien har frågat mig om omställningen av den svenska for-donsflottan och regeringens initiativ på området. Jag delar inte bedömning att försäljningen av elbilar och laddhybrider minskar. fick 8587 bilar en supermiljöbils-premie, fördelat på 5625 laddhybrider och 2962 rena elbilar. Prognoserna visar också på en ökad försäljning. Regeringen för en offensiv politik för att ytterligare skynda på omställ-ningen till en fossilfri transportsektor. Bland åtgärderna finns: en ökning av anslaget för supermiljöbilspremien med till sammanlagt ; en förlängd nedsättning av förmånsvärdet för elbilar, laddhybrider och gasbilar ; medel till för samordning av omställning till fossilfrihet i transportsektorn; slopat skattetak för låginblandade biobränslen. Regeringen har också ambitionen att införa ett bonus-malus-system för nya lätta fordon, där bilar med låga utsläpp av koldioxid premieras (bonus) medan bilar med höga utsläpp av koldioxid belastas med högre skatt (malus). Bonus–malus-utredningen ska presentera sitt betänkande . Regeringen satsar också stort inom klimatinvesteringsstödet, det s.k. Klimatklivet, på investeringsstöd för laddinfrastruktur. Bara har stöd till ca 1500 laddningspunkter betalats ut.
frs · H312775 · 2016-02-17 00:00:00 — Dnr N2016/01154/JM Svar på fråga 2015/16:775 av (M) Innehållet i livsmedelsstrategin har frågat mig om jag och regeringen står fast vid uppfattningen att livsmedelsstrategin ska fokusera på konkurrenskraften för hela livsmedelsbranschen och inte blanda in andra frågor såsom konsumtion av olika typer av livsmedel, till exempel kött. Regeringen aviserade arbetet med en nationell livsmedelsstrategi i budgetpropositionen . Utgångspunkten med arbetet med livsmedelsstrategin är att svensk livsmedelsproduktion har förutsättningar att bidra till ökad sysselsättning och tillväxt och stärka den hållbara utvecklingen i och i världen. Det innefattar större produktion för både inhemska och utländska marknader, högre tillväxt och sysselsättning, ökad andel ekologisk produktion och konsumtion av livsmedel samt bättre möjligheter för konsumenterna att göra medvetna val. Mål för arbetet är att stärka konkurrenskraften, öka exporten, innovationskraften och lönsamheten i livsmedelskedjan som de relevanta nationella miljömålen nås. Strategin ska presenteras för i en proposition . Det finns miljöutmaningar när det kommer till produktionen och konsumtionen av kött både i och globalt. I ett globalt perspektiv har dock svensk köttproduktion lägre miljöavtryck och är mer hållbar än köttproduktionen i många andra länder. Syftet med strategin är att den hållbara livsmedelsproduktionen ska stärkas som den bidrar till att relevanta miljömål nås.
frs · H312776 · 2016-02-16 00:00:00 — Dnr Ju2016/01253/ Svar på fråga 2015/16:776 av Boriana (M) Skånska kommuners avtal med Boriana har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta så att de skånska kommunerna får sina pengar från . valde många ensamkommande barn att söka asyl i . Den senaste prognosen från visar att antalet kan komma att bli fortsatt högt , om dock lägre än 2015. Kommunernas ansvar när det gäller mottagandet av ensamkommande barn och unga har varit och är fortsatt stort. Detta är extra påtagligt inom . Staten ersätter kommunerna för kostnaderna för mottagandet av ensamkommande barn och unga. Det nuvarande ersättningssystemet är inte anpassat för situationer vid ett högt antal asylsökande ensamkommande barn och unga. Detta är något regeringen är väl medveten om. Regeringen har därför tydliggjort i regleringsbrev att myndigheten ska vidta åtgärder för att ersättningar till asylsökande, kommuner och landsting ska ske i närmare anslutning till inkommen begäran om ersättning. Dessutom har regeringen betalat ut 8,33 miljarder som engångsbelopp till kommuner för att hantera den rådande flyktingsituationen och för att minska trycket på den kommunala ekonomin. Medlen avses även täcka kostnader som förväntas uppstå . I budgetpropositionen 2016 aviserade regeringen att det finns behov av att göra en översyn av den statliga ersättningen för kommunernas boendekostnader vid mottagandet av ensamkommande barn. pågår ett arbete med syfte att förenkla regelverket, minska den administrativa bördan för kommunerna samt minska problemet med att vissa kommuner får vänta på ersättning. Regeringen avser att i närtid återkomma i denna fråga.
frs · H312777 · 2016-02-17 00:00:00 — Dnr Ku2016/00264/MF Svar på fråga 2015/16:777 av (M) ansvar för oberoende nyhetsförmedling har frågat mig hur jag avser att agera för att även framgent ska bidra till en nyhetsförmedling som kan utgöra ett alternativ till de statskontrollerade ryska medierna. Frågan ställs mot bakgrund av omorganisering av Radio och att meddelat att bland annat den ryska språkredaktionen läggs ned. Det ingår i uppdrag att ge dels svenskar som befinner sig utomlands, dels utländsk publik, möjlighet att få information om och upprätthålla kontakt med . Programmen bör syfta till att ge kunskap om och bidra till förståelse för det svenska samhället. har haft detta uppdrag och redovisar till och tv hur uppdraget utförts, se exempelvis public service-redovisning . Det sker inte någon reglering av på vilket eller vilka språk denna verksamhet ska bedrivas. Språkval är redaktionella beslut som fattas utan inblandning av regering och riksdag. Inom ramen för det Sverigefrämjande arbete som bedrivs under arbetar myndigheten med att sprida information om bland annat genom webbplatsen som även finns i en ryskspråkig version.
frs · H312778 · 2016-02-16 00:00:00 — Dnr Ju2016/01254/ Svar på fråga 2015/16:778 av (SD) Ny rapport från Brå om invandrares brottslighet har frågat inrikesministern om ministern avser beställa en ny utredning om invandrares och invandrares barns brottslighet i enlighet med rapporterna och 2005. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Brå har på eget initiativ publicerat två rapporter i syfte att ge en bild av hur personer födda i och i utlandet skiljer sig åt i den registrerade brottsligheten. Frågan har även belysts av bland annat forskare på , som 2011 publicerade resultaten av en omfattande studie. Studien visar att det mesta av skillnaderna i brottslighet mellan personer med svensk respektive utländsk bakgrund försvinner när hänsyn tas till vissa faktorer i uppväxtmiljön, såsom föräldrars inkomst och sociala förhållanden i det bostadsområde individen har vuxit upp i. För regeringen är det centralt att skapa goda livsvillkor för alla, oavsett individens ursprung. Den kunskap som finns visar hur viktigt det är att barn får växa upp i en trygg och utvecklande miljö. Att det finns områden i landet där förutsättningarna för de boende är sämre är oroande. För regeringen är det angeläget att vidta åtgärder som kan bidra till att förändra denna situation, inom såväl rättsväsendet som inom andra delar av samhället. Som en del av detta arbete har Brå fått två regeringsuppdrag om socialt utsatta områden. Inom ramen för uppdragen ska Brå identifiera fungerande metoder för att förebygga och beivra brottslighet samt öka tryggheten i socialt utsatta områden. Brå ska även belysa befolkningens relation till rättsväsendet och den eventuella förekomsten av parallella samhällsstrukturer i sådana områden. Regeringens utgångspunkt är att Brås resurser bör användas till att ta fram kunskap som kan göra skillnad för rättsväsendets arbete och för befolkning. Befintlig forskning visar att människors uppväxtmiljö och levnadsvillkor är avgörande för brottsligheten. Därutöver är det viktigt att rättsväsendet är effektivt och har goda relationer till befolkningen. De uppdrag regeringen ger Brå bidrar till kunskap som kan förbättra dessa aspekter. Mot bakgrund av tidigare studier ser jag inte att ytterligare en rapport om registrerad brottslighet och individers ursprung skulle tillföra kunskap med potential att förbättra det svenska samhället, och jag har därför inte för avsikt att ge Brå något sådant uppdrag.
frs · H312779 · 2016-02-17 00:00:00 — Dnr Ju2016/01301 Dnr Ju2016/01367 Svar på fråga 2015/16:779 av (M) Gemensamma nordiska gränskontroller och fråga 2015/16:780 av (M) En ny perrong för att underlätta id-kontroller har frågat ministern för strategi- och framtidsfrågor samt nordiskt samarbete om hon har för avsikt att tillsammans med de andra nordiska samarbetsministrarna i allmänhet och den danska i synnerhet lyfta frågeställningar om gemensamma nordiska gränskontroller i enlighet med det förslag den danska statsministern lämnat. Han har också frågat infrastrukturministern om hon har för avsikt att på något sätt lyfta frågan om att hantera de dubbla id-kontrollerna i med de förseningar och problem som uppstår på stationsläget Hyllie på den svenska sidan genom exempelvis att ännu en perrong byggs. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågorna. Vi har i en lång och god tradition av samarbete. Jag vill självklart fortsätta värna detta samarbete. har, liksom bland annat och , återinfört gränskontroll vid inre gräns till följd av det hot mot allmän ordning och inre säkerhet som de stora migrantflödena i Schengenområdet inneburit. Det är denna gränskontroll som genomförs vid bland annat stationen i Hyllie. har även infört identitetskontroller med stöd av lagen om särskilda åtgärder vid allvarlig fara för den allmänna ordningen eller den inre säkerheten i landet. Dessa kontroller sker innan resenärerna kommer till svenskt territorium. Jag är medveten om att dessa två typer av kontroller medfört olägenheter för resande i , men menar att dessa åtgärder varit nödvändiga. Regeringen arbetar med att på bästa möjliga sätt värna den fria rörligheten och det nordiska samarbetet, som ordning och säkerhet måste upprätthållas. Vi för en tät och konstruktiv dialog med våra danska kollegor och förhoppningen är att framöver kunna underlätta resandet i bland annat för dem som pendlar i förhållande till dagens situation, utan att det påverkar de avsedda effekterna med id-kontrollerna. Det är dock för tidigt att låsa sig vid ett specifikt alternativ för att uppnå detta mål.
frs · H312780 · 2016-02-17 00:00:00 — Dnr Ju2016/01301 Dnr Ju2016/01367 Svar på fråga 2015/16:779 av (M) Gemensamma nordiska gränskontroller och fråga 2015/16:780 av (M) En ny perrong för att underlätta id-kontroller har frågat ministern för strategi- och framtidsfrågor samt nordiskt samarbete om hon har för avsikt att tillsammans med de andra nordiska samarbetsministrarna i allmänhet och den danska i synnerhet lyfta frågeställningar om gemensamma nordiska gränskontroller i enlighet med det förslag den danska statsministern lämnat. Han har också frågat infrastrukturministern om hon har för avsikt att på något sätt lyfta frågan om att hantera de dubbla id-kontrollerna i med de förseningar och problem som uppstår på stationsläget Hyllie på den svenska sidan genom exempelvis att ännu en perrong byggs. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågorna. Vi har i en lång och god tradition av samarbete. Jag vill självklart fortsätta värna detta samarbete. har, liksom bland annat och , återinfört gränskontroll vid inre gräns till följd av det hot mot allmän ordning och inre säkerhet som de stora migrantflödena i Schengenområdet inneburit. Det är denna gränskontroll som genomförs vid bland annat stationen i Hyllie. har även infört identitetskontroller med stöd av lagen om särskilda åtgärder vid allvarlig fara för den allmänna ordningen eller den inre säkerheten i landet. Dessa kontroller sker innan resenärerna kommer till svenskt territorium. Jag är medveten om att dessa två typer av kontroller medfört olägenheter för resande i , men menar att dessa åtgärder varit nödvändiga. Regeringen arbetar med att på bästa möjliga sätt värna den fria rörligheten och det nordiska samarbetet, som ordning och säkerhet måste upprätthållas. Vi för en tät och konstruktiv dialog med våra danska kollegor och förhoppningen är att framöver kunna underlätta resandet i bland annat för dem som pendlar i förhållande till dagens situation, utan att det påverkar de avsedda effekterna med id-kontrollerna. Det är dock för tidigt att låsa sig vid ett specifikt alternativ för att uppnå detta mål.
frs · H312782 · 2016-02-17 00:00:00 — Dnr M2016/00394/Nm Klimat- och miljöministern samt vice statsministern Svar på fråga 2015/16:782 av (S) Mygg i Nedre har frågat mig hur resursfördelningen för mygg-bekämpningen ser ut och om jag kan tänka mig att ta initiativ till ett svenskt deltagande i ett eventuellt internationellt projekt för att bekämpa myggor. Vissa år är översvämningsmygg ett stort problem för de personer som berörs. Att möjligheten till uteliv och friluftsliv begränsas den varma och ljusa tiden är självfallet mycket frustrerande och stressande för många. har totalt för att fördela till de kommuner och länsstyrelser som söker medel för hantering av över-svämningsmygg. Det handlar om från regleringsbrev och från landsbygdsprogrammet. Medlen ska användas till förebyggande åtgärder och till myggbekämpning. Det är regeringens uppfattning att förebyggande åtgärder är av stor vikt och att en balans mellan förebyggande åtgärder och bekämpning måste hittas. Flera forskningsrapporter visar att det är möjligt att begränsa massförekomsten av översvämningsmygg på ett ekologiskt och eko-nomiskt hållbart sätt genom en kombination av förebyggande åtgärder och bekämpning. Det är den hantering av frågan som regeringen ser framför sig. Det finns goda exempel på förebyggande åtgärder, t.ex. i kommun som trots förra årets i övrigt myggrika sommar hade färre mygglarver än tidigare i de myggdrabbade områdena. Halterna låg tydligt under de nivåer som krävs för att få ta tillståndet till bekämpning i an-språk. De metoder som kommunen har tillämpat är utplacering av gasol-fällor i kläckningsområden, slyröjning i strategiska områden, bete och dialog med vattenregleringsföretaget. i lämnade också in en omfattande redovisning med förslag till hur myggproblemet kan hanteras på lång sikt. Det är ett mycket värdefullt inspel som visar strategier som fungerar förebyggande. Det är åtgärder som i huvudsak kan tillämpas utan regeringens medverkan och som till stora delar kan finansieras via landsbygdsprogrammet. Regeringens uppfattning är att myggfrågan ska hanteras och finansieras lokalt och regionalt. Det är på denna nivå som man bäst känner miljön och de lokala och regionala förutsättningarna. Det finns inte en lösning på myggproblematiken som kan appliceras på alla regioner. Lösningen måste beslutas i regionen utifrån de regionala förutsättningarna av de som bor i regionen. När det gäller det eventuella internationella projekt som skriver om pågår det en intressant utveckling men finns det inte något konkret förslag för regeringen att ta ställning till.
frs · H312783 · 2016-02-24 00:00:00 — Dnr Ku2016/00277/KL Svar på fråga 2015/16:783 av (M) Fri entré har frågat mig om hur barns och ungas tillgång till de statliga museerna kommer att påverkas, och vad jag ser för möjligheter att nå ut till fler människor när regeringen inför fri entré. Regeringen bedömer att lika tillgång till det gemensamma kulturarvet bör ses som en demokratisk rättighet och att det är viktigt att så många som möjligt upplever att museerna är till för dem. Flera hinder finns för att detta ska uppnås, bl.a. entréavgiften. Därför är det mycket glädjande att vi nu kunnat införa fri entré på många av de statliga museerna. För barn och unga upp till gäller att de ska ha fri entré till alla utställningar, såväl permanenta som tillfälliga. Detta framgår av de berörda myndigheternas instruktioner. Barns och ungas tillgång till de statliga museerna påverkas därmed inte i negativ riktning, tvärtom har barns och ungas tillgång till de statliga museerna stärkts genom att även nu omfattas av krav på fri entré för barn och unga. Den viktigaste aspekten avseende barns och ungas tillgång till de berörda statliga museerna är dock att de nu kan få besöka dessa i sällskap med vuxna utan att detta hindras av en entréavgift. Det innebär att barns och ungas tillgång till det gemensamma kulturarvet i praktiken stärks högst avsevärt. avsätts för de centrala museimyndigheternas verksamhet. För att slå vakt om att fri entré-reformen ska leda till att allas tillgång till det gemensamma kulturarvet ökar har också uppdraget till samtliga berörda myndigheter utvecklats. Det framgår nu av instruktionerna att respektive myndighet ska verka för att dess verksamhet ska vara en angelägenhet för alla människor i samhället. Det gäller inte bara frågor kopplade till entréavgifter utan är en utgångspunkt som ska prägla museernas hela verksamhet. Jag som ansvarig minister ser med tillförsikt på museernas möjligheter att nå ut till fler människor genom införandet av fri entré och genom att de berörda myndigheternas uppdrag har utvecklats.
frs · H312784 · 2016-02-24 00:00:00 — Dnr N2016/01227/HL Svar på fråga 2015/16:784 av (M) Regelverket för miljöersättningar har frågat mig vilka möjligheter jag ser att åstadkomma större flexibilitet och mer nationellt självbestämmande i frågor som handlar om jordbruksstöd, exempelvis miljöersättningar, och med vilken tidshorisont. EU:s gemensamma jordbrukspolitik, CAP, är den ram som har att hålla sig inom för stöd till jordbruket. För den s.k. första pelaren, dvs. gårdsstödet, ges ett förhållandevis litet utrymme för nationella anpassningar. Den senaste reformen av CAP öppnar dock för att medlemsstaterna kan göra ett antal nationella val, t.ex. i genomförandet av de s.k. förgröningsåtgärderna. För miljöersättningar inom den andra pelaren, landsbygdsprogrammet, finns det större utrymme för nationella utformningar av stöden, för att de ska kunna anpassas till förhållanden i respektive medlemsstat. Stödutformningen sker i dialog med kommissionen för att inte grundläggande principer avseende den inre marknaden ska sättas ur spel. Diskussioner om innehållet i CAP förs kontinuerligt och där utgör jordbrukskommissionär initiativ för förenklingar en viktig utgångspunkt. deltar aktivt i dessa diskussioner för att tillvarata svenska intressen. och nästa reform av jordbrukspolitiken är det viktigt att utforma svenska positioner som ger svenskt jordbruk rimliga villkor. Ett sådant arbete har redan inletts, med avsikt att skapa förutsättningar för en stabil grund när förhandlingarna om nästa reform inleds.