ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H3111222 · 2016-05-16 00:00:00 — Fråga 2015/16:1222 Regeringens ansvarsfördelning avseende frågan om flygplats av (M) till Statsminister (S) riktade ett tillkännagivande till regeringen som innebar att regeringen ska arbeta för att utveckla . Detta är något som har varit tydlig med tidigare och som det finns en stabil majoritet i kammaren för. För sedan entledigade statsministern från hans post som statsråd med ansvar för bland annat . Han tilldelade då it-frågorna till näringsminister , och bostadsfrågorna handhas tills vidare av statsrådet . Vem som har hand om har dock inte varit lika tydligt och går heller inte att läsa sig till på regeringens hemsida, om man inte ska anta att statsrådet har tagit frågan utan att det annonserats. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsminister : Vilket statsråd har , , ansvar för frågor som rör utveckling?
fr · H3111223 · 2016-05-17 00:00:00 — Fråga 2015/16:1223 Småföretag på landsbygden av (M) till Statsrådet (S) Lagen om kassaregister är bland annat till för att skapa lika konkurrens mellan företag. Lagen innebär att majoriteten av alla som säljer varor eller tjänster mot kontant- eller kortbetalning måste använda sig av ett certifierat kassaregister samt alltid kunna erbjuda kunden ett kvitto. Men det finns undantag. Exempelvis behöver inte den som har en omsättning som är mindre än fyra prisbasbelopp ha ett certifierat kassaregister. Ett företag kan även få undantag om behovet av ett tillförlitligt underlag för skattekontroll kan tillgodoses på något annat sätt än med kassaregister som uppfyller föreskrivna krav eller om en viss skyldighet är oskälig. Det har dock visat sig vara svårt att få dispens. Det finns exempel där krävt kassaregister trots avsaknad av både el och mobiltelefontäckning. En småföretagare som sysslar med traditionell fäboddrift på landsbygden där det saknas både el och mobiltelefontäckning borde rimligtvis vara undantagen från lagen eftersom skyldigheten att då ha ett kassaregister är oskälig. Det finns helt enkelt inte tekniska förutsättningar för att ha ett certifierat kassaregister. Om undantag inte går att få trots att kravet på ett kassaregister är oskäligt kan det finnas anledning att se över lagstiftningen. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta, inom ramen för sitt ansvarsområde, för att se över situationen för småföretagare på landsbygden?
fr · H3111224 · 2016-05-17 00:00:00 — Fråga 2015/16:1224 Avgiftshöjningar för sjötransporter på de inre vattenvägarna av (C) till Statsrådet (S) lade fram ett förslag om nya farledsavgifter. Förslaget har enligt tagits fram i syfte att ”… möta den pågående strukturomvandlingen av sjönäringen och för att öka förståelsen för Sjöfartsverkets prissättning. Modellen har gjorts så enkel, rättvis och transparent som möjligt för att sjöfartsnäringen och transportköparna ska få en ökad förståelse för Sjöfartsverkets prissättning, men också lättare kunna förutse kostnaderna vid valet av transport.” Av förslaget framgår att de rabatter som finns i systemet försvinner, däribland rabatten på lotsavgiften för sjöfarten på , i Trollhättekanal och i samt borttagande av undantag från farledsavgift för transporter mellan hamnar i . Enligt samstämmiga uppfattningar i branschen riskerar ovanstående förändringar att leda till att gods som går på köl flyttas över till lastbilar med följd att ett redan hårt ansträngt vägnät belastas ytterligare, och att den kapacitet som sjöfart innebär inte utnyttjas. Beräkningar som branschen gjort ger vid handen att förslaget innebär att avgifterna ökar med för godstransporter på . som ovanstående sker ger regeringen i uppdrag att ta fram konkreta planer för att flytta gods från väg och järnväg till sjöfart på de inre vattenvägarna. Transportstyrelsen, en annan statlig tillsynsmyndighet för sjöfarten, har dock valt att inte just nu gå vidare med frågan om lotsdispenser – en åtgärd som annars skulle kunna underlätta just tröskelkostnaderna för att ta godset via vattenvägen. Båda myndigheterna, och Transportsstyrelsen, lyder under och infrastrukturministern. Mot bakgrund av det ovan anförda vill jag därför fråga statsrådet : Är statsrådet medveten om ovanstående händelseutveckling, och vad gör i så fall statsrådet för att förhindra att godstransport förs från sjöfart till väg- eller järnvägstransport?
fr · H3111225 · 2016-05-17 00:00:00 — Fråga 2015/16:1225 Torka och vattenbrist som naturolycka av (M) till Statsrådet (S) Situationen på södra är just nu på grund av svår torka och stor vattenbrist mycket besvärlig. Om inte kommunen vidtagit omfattande åtgärder hade krisen varit ett faktum. transporteras vatten i tankbilar från fastlandet på avstånd enkel resa. har omkring 100 jordbruksföretag samt en stor livsmedelsindustri som kräver en säker vattenförsörjning. Dessa företag tillsammans med andra näringar hotas nu om inte vattentillgången kan säkras i närtid. Många djurägare fruktar att nödslakt av boskap snart kan bli aktuellt. I ett sådant krisläge skulle man kunna tro att samhällets samlade resurser skulle stå till förfogande. Men så är inte fallet. Det finns statliga medel avsatta för statsbidrag till kommuner för förebyggande åtgärder mot naturolyckor som utförs eller avses bli utförda bland annat för att anpassa till de effekter som följer av ett förändrat klimat. Medlen disponeras av Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, MSB. Problemet är att räknas översvämningar som naturolyckor medan torka inte gör det. Detta trots att även det senare kan bero på klimatförändringar. Risken för såväl torka som för översvämningar kan öka när klimatet förändras. Därför vore det lämpligt om de båda togs på allvar från ansvariga myndigheter. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder är statsrådet beredd att vidta för att förtydliga instruktionerna till MSB så att även omfattande torka eller vattenbrist ska kunna betraktas som naturolycka?
fr · H3111226 · 2016-05-17 00:00:00 — Fråga 2015/16:1226 Västra stambanan av (M) till Statsrådet (S) Västra stambanan är järnvägen som binder ihop två största städer och . Belastningen är mycket stor och gränsen för spårens kapacitet är i stort sett nådd. För att kunna möta behovet av en framtida ökning av gods- och persontransporter måste Västra stambanan rustas upp och byggas ut. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att rusta upp och bygga ut Västra stambanan?
fr · H3111227 · 2016-05-17 00:00:00 — Fråga 2015/16:1227 Banavgiftshöjningar för järnväg av (C) till Statsrådet (S) Godstågsbolagen som är verksamma i vårt land är pressade och flera av dem har gått i konkurs. - 2014 var den genomsnittliga förlusten för godstågsbolagen tillsammans ca 400 miljoner . Det finns ingen uthållig lönsamhet för godstransport på järnväg. före valet lovade de båda nuvarande regeringspartierna frysta banavgifter: "skicket på svensk järnväg är nu så undermåligt att vi socialdemokrater vill stoppa höjningen av banavgifterna tills järnvägen fungerar bättre. Det är inte rimligt att pendlare och industrin ska betala fullt pris för en järnväg som inte fungerar" hette det i Socialdemokraternas sammanställning Fungera , från . Vallöftet glömdes snabbt efter valet och banavgifterna fortsatte i stället att höjas. Men så i vårändringsbudgeten 2015 fanns ett stycke med om att mot bakgrund av banavgiftshöjningarna och skicket på järnvägarna kompensera järnvägsföretagen och regeringen gav då i uppdrag att återkomma med ett förslag. höll tidtabellen och den kom deras rapport. I denna föreslogs att en miljökompensation med 170 miljoner ska införas . Det är snart regeringen fick förslag om en miljökompensation på 170 miljoner . Men sedan förslaget hamnade hos regeringen har inget hänt. Avsaknad av aktivitet i frågan går att tolka på två sätt: Regeringen anser att skicket på det svenska järnvägsnätet är så pass gott att man inte längre - till skillnad från vad man ansåg - anser att en kompensation är nödvändig. Regeringen saknar förmågan och den inbördes samsynen för att kunna driva frågan fram till ett beslut. Min fråga till statsrådet blir därför: Av vilken orsak fullföljer inte regeringen vallöftet angående banavgifter?
fr · H3111228 · 2016-05-17 00:00:00 — Fråga 2015/16:1228 Inriktningen på skogspolitiken av (M) till Statsrådet (S) utsåg regeringen nya ledamöter till . Eftersom styrelsen är ett viktigt organ för att styra myndigheten är det viktigt att ledamöterna är införstådda med och är beredda att verka för den skogspolitik som har beslutat om. Två ledamöter, – tidigare ordförande för – och – generalsekreterare för Världsnaturfonden –, har båda tidigare på olika sätt ställt krav på omfattande förändringar avseende svensk skogspolitik. De har bland annat krävt ökad statlig styrning av skogen och strävat efter att ytterligare urholka äganderätten genom att begränsa eller helt ta bort rätten till ekonomisk ersättning när skogsägares möjlighet att bruka skogen inskränks. Enligt vår mening är dagens skogspolitik – särskilt grundanslaget som betonar frihet under ansvar och som balanserar miljömål och produktionsmål – i allt väsentligt välfungerande och väl värd att hålla fast vid. Det finns en uppenbar risk att regeringen, genom tillsättandet av nya ledamöter med en så tydlig egen agenda, bidrar till en politisering av myndigheten som vore mycket olycklig. Det vore intressant att få veta dels om regeringen muntligt eller skriftligt gett instruktioner om några ändringar i skogspolitiken till myndigheten, och dels på vilket sätt regeringen har säkerställt att alla ledamöter i styrelsen är beredda att verka enligt den av fastslagna inriktningen på skogspolitiken. Landets drygt 300 000 skogsägare har rätt att få veta hur det ligger till. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : På vilket sätt avser statsrådet och regeringen att säkerställa att och dess styrelse i alla delar framgent agerar utifrån den inriktning på skogspolitiken som har fastställt?
fr · H3111229 · 2016-05-17 00:00:00 — Fråga 2015/16:1229 Miljörisk med avställda båtar av (M) till Klimat- och miljöminister (MP) Det finns runt våra kuster ett betydande antal gamla båtar och vrak som är tickande miljöbomber. Inte minst pågår det en omvandling inom fiskenäringen som riskerar att skapa stora miljökatastrofer. Det mindre fisket håller på utvecklas till storskaligt fiske då allt fler fiskekvoter säljs. Detta medför problem i form av avställda fiskebåtar i mycket dåligt skick vid kaj och som riskerar att sjunka till botten. Något som till exempel kommun vittnar om. En av båtarna länspumpas dygnet runt och en annan båt som sjunkit har bärgats från botten och destruerats av kronofogden. Följden blir en svår och kostsam bärgning – och i värsta fall – att miljöfarligt avfall läcker i hamnbassängen. Enligt kommun har de inte laglig rätt att flytta på båtarna utan ägarnas medgivande. Ifall kommunen skulle ingripa skulle det rubriceras som egenmäktigt förfarande och kommunen skulle eventuellt bli skyldig för att reparera de skador som båten skulle kunna få i samband med flytt. Det enda alternativ som återstår enligt kommunen är att vända sig till kronofogden och begära handräckning. Med anledning av detta vill jag fråga klimat- och miljöminister : Vilka åtgärder avser klimat- och miljöministern att vidta för att underlätta för kommuner runt våra kuster att få bort avställda båtar som utgör en miljörisk?
fr · H3111230 · 2016-05-17 00:00:00 — Fråga 2015/16:1230 Säkerheten kring tv- och radiomaster av (M) till Statsrådet (S) knäcktes den höga tv- och radiomasten Häglaredsmasten utanför . I var de lokala radiosändningarna utslagna och även tv-sändningarna har fungerat dåligt. Detta är mycket allvarligt och skulle kunna få förödande konsekvenser vid en allvarlig kris eller konflikt. Att nå ut med information till allmänheten vid en allvarlig händelse, kris eller konflikt är mycket viktigt, vilket också Myndigheten för samhällsskydd och beredskap bekräftar. Polisen har fastslagit att masten blivit utsatt för ett sabotage och avsiktligt blivit fälld. Min anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att stärka säkerheten kring viktiga tv- och radiomaster?
fr · H3111231 · 2016-05-17 00:00:00 — Fråga 2015/16:1231 Bränder och upplopp i förorterna av (SD) till Statsrådet (S) skakades stadsdelen i av ytterligare en rad anlagda bränder och skadegörelse, en företeelse som ökat runt om i förorterna. är det inte längre sällsynt att polis och räddningstjänst attackeras när de rycker ut för att förhindra förstörelsen och hjälpa våra invånare. Att detta sker är ett tydligt tecken på att samhället inte mår bra. Det är ett tydligt tecken på att utanförskapet och segregationen, främst i invandrartäta stadsdelar, ökar. ser vi hur lokalpolitiker och andra folkvalda står handfallna inför det faktum att problematiken förvärras. Som lösning får vi ofta höra från folkvalda att det finns brist på fritidshem, som om alternativet att bränna bilar är en följd av brist på fritidssysslor och man öppnar även för ”dialog med polisen”. Fler lösningar tycks saknas. 2016 kan bättre. Med hänvisning till ovanstående skulle jag ställa följande fråga till statsrådet : Vad avser statsrådet att göra för att ytterligare motverka vandalism, våld mot tjänsteman och liknande händelser i förorter och stadsdelar som Klockaretorpet, och vad tror statsrådet att företeelsen i de invandrartäta områdena i grunden beror på?
fr · H3111232 · 2016-05-18 00:00:00 — Fråga 2015/16:1232 Avlastning i ögonsjukvården genom vidareutbildade optiker av (M) till Statsrådet (S) har långa väntetider för att få komma till en ögonläkare. För att korta väntetiderna för patienterna och avlasta ögonläkarna skulle optiker med korrekt vidareutbildning, ca 250 av 2 000 aktiva optiker i landet, behöva få använda diagnostika. Dessa optiker skulle då utgöra en resurs som kan behandla vissa patienter men även remittera vidare de patienter som verkligen behöver träffa en ögonläkare. Det skulle vara en förbättring för patienterna, mer samhällsekonomiskt effektivt och dessutom vara i överensstämmelse med betänkandet års Behörighetsutredning. Länder som , , och har ett sådant system, och där fungerar det väl. Alliansregeringen ändrade den förordning som ger möjlighet att öppna upp för detta även i (SFS 2013:246) – men ingenting har hänt . bromsar alltså utvecklingen inom ögonsjukvården. Med anledning av det som anförs ovan frågar jag statsrådet : Ämnar statsrådet begära att öppnar upp för de optiker som är vidareutbildade att få använda diagnostika för att få ett bättre flöde, kortare väntetider och en mer samhällseffektiv ögonsjukvård?
fr · H3111233 · 2016-05-18 00:00:00 — Fråga 2015/16:1233 Radonhalten i svenska bostäder av (C) till Klimat- och miljöminister (MP) beslutade bland annat följande: ”skall byggnad och dess egenskaper inte negativt påverka människors hälsa och därför skall det säkerställas att: – radonhalten i skolor, förskolor och andra lokaler där barn befinner sig är lägre än /m3 luft – radonhalten i allt boende är lägre än /m3 luft” Målet har senare omformulerats och utgör nu ett miljökvalitetsmål inom Hälsa och säkerhet och lyder: ”Människor utsätts inte för skadliga luftföroreningar, kemiska ämnen, ljudnivåer och radonhalter eller andra oacceptabla hälso- eller säkerhetsrisker.” har fastställt ett riktvärde för högsta tillåtna radonhalt i befintliga bostäder och lokaler som används för allmänna ändamål: ”Om årsmedelvärdet överstiger luft (Bq/m3), bör radonhalten i bostaden eller lokalen anses utgöra olägenhet för människors hälsa.” har fått regeringens uppdrag att utreda hur EU:s strålskyddsdirektiv ska implementeras i svensk lagstiftning. Direktivet ska vara implementerat . Rapporten är ute på remiss. En viktig del i EU:s strålskyddsdirektiv är att det ska tas fram en nationell handlingsplan mot radon. Detta är bra, men det kommer att dröja innan vi ser effekten av en sådan plan. Vi vet att mätning av radonhalter och åtgärder mot för höga radonhalter i svenska bostäder är nere på en mycket låg nivå och att de centrala myndigheternas aktivitet i frågan är i det närmaste obefintlig. vet vi att ca 400–500 personer drabbas av lungcancer som en direkt följd av radon. Jag utgår från att miljöministern delar min tolkning av de nationella målen, nämligen att radonhalten i samtliga bostäder ska understiga luft . Min fråga till klimat- och miljöministern är därför: Vilka åtgärder planerar ministern att vidta för att prioritera åtgärder mot radon, i väntan på att den nationella handlingsplanen träder i kraft?
fr · H3111234 · 2016-05-18 00:00:00 — Fråga 2015/16:1234 Rökpuffande godiscigaretter för sjuåringar av (S) till Statsrådet (S) I dör 1 000 människor och 8 000 insjuknar på grund av cigarettrökning. har som mål att bli rökfritt 2025. som regeringen arbetar på flera håll med att nå målet om en jämlik hälsa kan sjuåringar köpa godis som efterliknar cigaretter. En rent ut sagt förbannad mamma hörde av sig till mig efter att hennes sjuårige son kommit hem med ett paket tuggummin utformade som cigaretter i ett cigarettpaket. Tuggummit är dessutom tillverkat så att det kommer en rökpuff när man blåser i det. När vi har valt att förbjuda marknadsföring av cigaretter har det varit med anledning av att rökning i sig inte bör uppmuntras, eftersom vi vet vilka förödande konsekvenser ett tobaksberoende kan föra med sig. En förutsättning för att nå ett rökfritt 2025 är att förhindra att fler börjar röka. Med cigarettliknande tuggummin riktade till barn riskerar den målsättningen att bromsas, och barn riskerar att få en romantiserad bild av rökning. I ett land som varken tillåter tobaksreklam eller marknadsföring riktad till barn är det svårt att se varför det skulle vara tillåtet med den här typen av indirekt cigarettmarknadsföring där målet uppenbarligen är en tidig och långsiktig påverkan så att barn börjar röka. Min fråga till statsrådet är: Avser statsrådet och regeringen att vidta några åtgärder mot detta?
fr · H3111235 · 2016-05-18 00:00:00 — Fråga 2015/16:1235 Skrotning av fiskebåtar av (S) till Justitie- och migrationsminister (S) I min hemkommun är fisket en viktig näring. Men det är en näring som är under stor omvandling. Fiskeflottan krymper genom att fiskefartyg upphör att användas i yrkesmässigt fiske. Som ett resultat av det ligger nu ett antal tidigare fiskebåtar vid kaj i kommun och i flera andra kustkommuner. Flera av dessa är i mycket dåligt skick och riskerar att sjunka. En av båtarna länspumpas dygnet runt, och en annan bärgades från botten och destruerades av . För övriga båtar pågår diskussioner med såväl ägarna som kronofogden, men det är svårt att få till en förändring. Kommunen känner sig maktlös i sammanhanget. Ägarna hämtar inte båtarna trots upprepade påstötningar, och båtarna är i så dåligt skick att risken är stor att ytterligare någon av båtarna sjunker till botten. Om så är fallet resulterar det i en mycket svår och kostsam bärgning och en stor risk att miljöfarligt avfall läcker ut i hamnbassängen. Kommunen känner sig maktlös, eftersom det inte är möjligt att med laglig rätt flytta båtarna utan ägarnas medgivande. Om kommunen ingriper rubriceras det som egenmäktigt förfarande alternativt att kommunen kan bli skyldig att reparera de skador som båten eventuellt åsamkas vid flytt. Det som återstår för kommunen är att begära handräckning från kronofogden. kommun är mycket bekymrad över utvecklingen, som i slutändan kostar skattebetalarna stor summor pengar. Min fråga till justitie- och migrationsminister är: Hur ser ministern på möjligheten att korrigera lagstiftning och regelverk för att underlätta för kommunerna att få bort dessa skrotbåtar?
fr · H3111236 · 2016-05-18 00:00:00 — Fråga 2015/16:1236 Omhändertagande av barn från andra EU-länder av (L) till Statsrådet (S) Enligt en dom i Kammarrätten i är det inte möjligt att besluta om omhändertagande enligt 6 § LVU om barnet har sin hemvist i ett annat EU-land än . Skälet är att ett omhändertagande enligt LVU endast får beslutas om det är sannolikt att barnet kommer att behöva fortsatt vård enligt LVU. Men enligt den så kallade II-förordningen är det EU-landet där barnet har sin hemvist som ska besluta om fortsatt vård. Det kan vara hur sannolikt som helst att barnet i det landet kommer att få stöd som helt motsvarar LVU – men det är ju inte enligt LVU, eftersom denna lag bara finns i . Det innebär att sociala myndigheter i inte har möjlighet att ingripa till ett barns skydd, hur illa det barnet än far, om barnet har sin hemvist i ett annat EU-land. Detta trots att II-förordningen i sig tillåter interimistiska beslut. I det fall som avgjordes i Kammarrätten i handlade det om ett barn till utsatta EU-migranter, men samma regelverk gäller också om till exempel en brittisk turist skulle misshandla sitt barn, eller om en 16-åring på semester på egen hand skulle behöva akut vård mot drogmissbruk. har i sitt slutbetänkande (SOU 2015:71) föreslagit hur denna lucka i lagen kan täppas till. Det är angeläget att det görs skyndsamt – så angeläget att man bör överväga att besluta om just denna lagändring utan att invänta beredningen av övriga förslag i utredningen. Min fråga till statsrådet blir därför följande: När kommer ett lagförslag som möjliggör omedelbara omhändertaganden av barn och unga med hemvist i annat EU-land att överlämnas till ?
fr · H3111237 · 2016-05-18 00:00:00 — Fråga 2015/16:1237 Samhällsviktig kommunikationsinfrastruktur i fredstid av (M) till Försvarsminister (S) upptäcktes att en kabel vid en mast söder om hade klippts av så att räddningstjänsten inte kunde larma personal på vanligt sätt. De senaste dagarnas händelser med en saboterad mast utanför , okända föremål vid såväl en mast i som ett kärnkraftverk i föranleder viss oro inför vår beredskap i fredstid. I ett digitaliserat samhälle där vi sätter stor tilltro till våra elektroniska kommunikationer såsom radio, tv, mobiltelefoner och datorer är den samhällsviktiga kommunikationsinfrastrukturen av särskilt intresse för oss att säkra och för främmande makt att kunna sabotera. Det är därför av särskild vikt att regeringen och ansvariga myndigheter har nödvändiga åtgärder på plats för att förebygga och om nödvändigt akut avvärja den sortens hot mot nämnda infrastruktur. Med anledning av ovanstående vill jag fråga försvarsminister : Vilka åtgärder avser försvarsministern, inom ramen för sitt ansvarsområde, att vidta för att förhindra sabotage mot vital svensk kommunikationsinfrastruktur?
fr · H3111238 · 2016-05-18 00:00:00 — Fråga 2015/16:1238 Väntetid hos polisens tipstelefon av (M) till Statsrådet (S) fick jag anledning att kontakta polisens tipstelefon, då jag ville ge ett tips om misstänkt brottslighet. Tanken med tipstelefonen är att allmänheten ska kunna ge information till polisen om exempelvis misstänkt brottslighet och att polisen snabbt ska kunna agera på tipsen. När jag ringde till polisens tipstelefon fick jag besked om att det var 44 minuters väntetid. Det är en helt oacceptabelt lång väntetid. Vem har möjlighet och ork att vänta så länge? Jag tror att många tipsare lägger på luren och struntar i att lämna viktiga tips till polisen. Polisen säger ofta att de behöver tips från allmänheten för att kunna bekämpa brottsligheten i samhället, men då måste väntetiderna vara rimliga. är helt enkelt en orimlig väntetid för att få lämna tips om brottslighet. Min fråga till statsrådet är: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att korta väntetiderna?