ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H3111046 · 2016-03-31 00:00:00 — Fråga 2015/16:1046 Tomträtter av (KD) till Statsrådet (MP) Tomträtterna härstammar som en lösning för mindre bemedlade att kunna bygga hus även när pengar saknas för att köpa tomten huset skulle stå på. är boende i tomträtt präglat av otrygghet och väldigt utmanande ekonomiska villkor. Avgäldbestämningen för tomträtterna bestäms med tioåriga eller längre intervaller. Markvärdesökningarna ger då oförutsägbara och väldigt kraftiga avgäldsökningar vid ingången till en ny avgäldsperiod. För de boende i småhus innebär nya avgäldspriser ibland en påtvingad flytt då prishöjningen blir för stor. För kommunerna är de långa intervallen svårhanterliga då man ofta saknar erforderlig kompetens för att definiera sina nya avgäldspriser och måste ta in konsulter. Under alliansregeringen tillsattes utredningen och friköp (SOU 2012:71) som sedan kom att presentera ett antal förslag för att modernisera boendet i tomträtter. Bland utredningens förslag fanns bland annat förslaget att avgälden fortsättningsvis justeras , att avgäldsperioderna görs ettåriga. För småhustomträtterna föreslogs värderingsintervallen bli treåriga. Utredningen föreslog också att räntenivån på avgäldsräntan bestäms till en generell avgäldsränta utifrån den långsiktiga realräntan i stället för de varierande förfaringssätt som används . Utredningen blev efter dess presentation föremål för beredning. De regler som gäller för tomträtt är besvärliga för kommunerna som de innebär att ett kommunalt klubbslag fullständigt kan förändra förutsättningarna för många småhusägare att klara sitt boende. När jag frågade bostadsministern under debatten om betänkande 2014/15:CU1 vad han ämnar göra i saken hänvisades endast till det faktum att föregående regering aldrig lade fram någon proposition. Debatten /15:CU1 skedde i början av . I det läget uttryckte jag en oro för att den reformiver som präglat bostadspolitiken under tid som bostadsminister skulle avstanna. Nästa gång marktaxeringsvärdena uppdateras är 2018. Här går att frukta en ansenlig prishöjning med tanke på den prisutveckling på tomtmark vi ser. Det är därför angeläget att regeringen undviker en passiv hållning i frågan och i stället försöker reformera gällande regler. För att undvika ett läge där ca 50 00 hushåll drabbas hårt 2018 behövs ett aktivt beredningsarbete som presenterar en lösning . Detta föranleder mig att fråga statsrådet om han tänker ta några initiativ för att modernisera de regler som styr prisbilden för boende i tomträtt.
fr · H3111047 · 2016-03-31 00:00:00 — Fråga 2015/16:1047 Effektiviserade vårdkedjor för utskrivningsklara patienter av (M) till Statsrådet (S) Vårdens effektivitet är en viktig del för att kunna åstadkomma hälso- och sjukvård av hög kvalitet och effektivitet i rätt tid till alla patienter. Då är det viktig att utskrivningsklara patienter ska vårdas på rimlig vårdnivå, i till exempel hemmet eller i andra vårdformer, i stället för att fortsätta vara inskrivna och uppta vårdplats på sjukhus som bättre kan komma andra till del. Det är en välkänd utmaning att utskrivningsklara patienter blir kvar på sjukhus. Ett mått som används för att mäta och följa upp denna utveckling handlar om det antal vårddygn patienter vårdas på sjukhus som är utskrivningsklara per 1 000 invånare, bland personer . Detta mått kan sägas beskriva hur väl den samlade vårdkedjan fungerar. Därtill visar antalet utskrivningsklara patienter som kvarstår i sjukhusvård hur effektivt eller ineffektivt vården fungerar. Enligt var det mellan ca 212 000 utskrivningsklara vårddygn som användes på ett ineffektivt sätt. På landstingsnivå varierar det mellan 55 utskrivningsklara dagar per 1 000 invånare i till 207 utskrivningsklara dagar i . Det ger att låg utskrivningsklara patienter kvar på sjukhuset i sammanlagt . Det motsvarar fler än halvåret . Denna onödiga vård för patienter som ska få annat stöd motsvarar en kostnad på . Därför är det viktigt att regeringen och ansvarigt statsråd presenterar reformer som effektiviserar vård och tydligare möjliggör för smidigare och mer kvalitetssäkra vårdkedjor. är den reformlistan tom. Detta är emellertid inte en fråga om enbart resurser och effektivitet, utan framför allt om patientsäkerhet och kvalitet. Många sköra äldre med kroniska sjukdomar blir kvar på sjukhus längre än nödvändigt och löper ökad risk att drabbas av undvikbara vårdskador såsom infektioner, trycksår och sämre rehabilitering. Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställa följa fråga till statsrådet : Vilka konkreta åtgärder på nationell nivå avser statsrådet att vidta för att effektivisera vården med patientfokus, säkra patientsäkerheten, se till att fler utskrivningsklara patienter får vård på rätt vårdnivå och att fler vårdplatser på sjukhus används mer effektivt?
fr · H3111048 · 2016-03-31 00:00:00 — Fråga 2015/16:1048 Föräldraförsäkringen vid familjehemsplaceringar av (M) till Socialförsäkringsminister (S) Den nutida föräldraförsäkringen består av föräldrapenning, tillfällig föräldrapenning och rätt till förkortad arbetstid. Familjehemsföräldrar har inte samma rättigheter som biologiska föräldrar kring föräldraförsäkringen, eftersom de inte är juridiska vårdnadshavare. De kan endast bli juridiska vårdnadshavare om de adopterar eller begär vårdnadsöverflytting av barnet. Båda är relativt svåra att få till och leder till långdragna processer. Familjehemsföräldrar har ofta samma behov av ledighet som biologiska föräldrar. Om inte föräldraförsäkringen omfattar familjehemmen är risken stor att färre vill ställa upp som familjehemsföräldrar. Individuella bedömningar kring familjehemmen borde möjliggöras i större utsträckning så åtminstone ett visst antal dagar kunde frigöras till familjehemsföräldrarna. Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialförsäkringsminister om hon avser att agera för att öka flexibiliteten kring föräldraförsäkringen så att familjehemsföräldrarna kan utnyttja den?
fr · H3111049 · 2016-03-31 00:00:00 — Fråga 2015/16:1049 som för nazikrigsförbrytare av (L) till Justitie- och migrationsminister (S) har gått sedan avskaffade preskriptionstiden för vissa allvarliga brott. Några av de brott som kan preskriberas är mord, dråp, folkmord och grovt folkrättsbrott. I och med att den tidigare preskriptionstiden var innebär det att alla mördare som begick sina brott inte kan åtalas för dessa. Detta gäller även brott så allvarliga som folkmord begångna under Förintelsen, i och med att dessa preskriberats inom ramen för den tidigare lagstiftningen. Det finns fortfarande nazikrigsförbrytare kvar i livet. Det gäller mördare som verkat i nazisternas dödsläger, förövare som sänt barn rakt mot döden i gaskammaren och nazistiska brottslingar som aktivt deltagit i judeutrotningens dödspatruller på östfronten. Följande bör uppmärksammas. Förbudet mot retroaktiv strafflagstillämpning är ytterst förankrat i internationella åtaganden avseende mänskliga rättigheter. I förhållande till folkmord, brott mot mänskligheten och krigsförbrytelser bör – liksom alla andra stater – när man överväger ändringar i nationell lagstiftning utgå från vad som var kriminaliserat vid tiden för brotten enligt folkrätten och inte enligt nationell rätt. Det framgår av artikel 15(2) FN:s konvention om medborgerliga och politiska rättigheter samt artikel 7(2) . Om nationell lagstiftning kunde antas efter för att lagföra gärningar begångna under utan att det stred mot retroaktivitetsförbudet så borde även nationella preskriptionsregler kunna ändras då det är samma brott och principer som aktualiseras. Skribenten slog larm i ett debattinlägg i om att danska historiker uppgett att en svensk medborgare kan ha varit medskyldig till mord på 1 500 fångar vid arbetslägret i dagens under . Mannen, som föddes i , var med i det danska nazistpartiet och deltog i ett frivilligförband som arbetade under den brutala naziststyrkan Waffen-SS. efter krigsslutet flyttade mannen, som är , och hans fru till och blev svenska medborgare. Bevisen mot mannen är enligt den internationella människorättsorganisationen mycket starka. Bevisens styrka spelar dock ingen roll, i och med att mannen inte kan åtalas i då brotten här anses vara preskriberade. Det är ingen nyhet att krigsförbrytare från har hittat en i , där de skyddas av svenska lagar. Det är en skymf mot de grundläggande mänskliga rättigheter som står för. För att kunna förebygga framtida folkmord krävs det att redan existerande krigsförbrytare kan ställas inför rätta. Skulden för brott mot mänskligheten minskar inte . Jag begär givetvis inte att justitieministern ska kommentera något enskilt fall. Däremot bör regeringen redovisa sin syn på hur lagstiftningen bör vara utformad. Mot denna bakgrund vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Är ministern beredd att göra det möjligt att väcka åtal för folkmord, brott mot mänskligheten och krigsförbrytelser begångna ?
fr · H3111050 · 2016-03-31 00:00:00 — Fråga 2015/16:1050 Översyn av strandskyddet av (M) till Klimat- och miljöminister (MP) Många människor vill kunna bo nära vatten, och här kan inte minst vår landsbygd erbjuda unika möjligheter med en god livskvalitet. För att öka attraktionskraften ytterligare för bosättning utanför storstäderna behöver det därför bli enklare att kunna bygga i sjönära lägen. Självklart ska vi ha ett regelverk som värnar naturvärden och säkrar allmänhetens tillgång till våra stränder, men om vi menar allvar med att hela ska leva och att riva hinder för bostadsbyggande måste vi också våga införa lättnader och göra strandskyddsreglerna mer flexibla. Under Alliansens tid i regeringsställning tillsattes Strandskyddsdelegationen med syfte att se över tillämpningen av strandskyddsreglerna och förutsättningarna för en nationellt harmoniserad tillämpning. En enig delegation bestående av representanter för myndigheter, kommuner, regioner och organisationer konstaterar där att dagens regelverk har brister och föreslår att lagstiftningen ses över. När frågan behandlades i riktade även en riksdagsmajoritet ett tillkännagivande till regeringen om behovet av en översyn av strandskyddet, men fortfarande har ingenting hänt. Mot bakgrund av ovanstående vill jag därför fråga klimat- och miljöminister : Avser ministern att vidta några åtgärder med anledning av tillkännagivande om krav på översyn av strandskyddet och i så fall när?
fr · H311885 · 2016-03-01 00:00:00 — Fråga 2015/16:885 Sanering av mark för att underlätta bostadsbyggande av (M) till Statsrådet (MP) har gjort ett tillkännagivande till regeringen om att bostadsbyggandet ska vara en styrande faktor vid prioriteringen av områden för sanering av mark. På många orter i är det en stor brist på bostäder. Det är därför viktigt att det finns en möjlighet att vid sanering av mark prioritera områden som är betydelsefulla för bostadsbyggande. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder har statsrådet och regeringen vidtagit för att tillmötesgå tillkännagivande, och avser regeringen att vidta några ytterligare åtgärder i linje med tillkännagivande?
fr · H311886 · 2016-03-01 00:00:00 — Fråga 2015/16:886 Syrienstrategin av (M) till Statsrådet (MP) Regeringen har antagit en strategi – ingen resultatstrategi – för biståndet till . Strategin beskrivs av biståndsminister själv som anpassbar och flexibel. Ett annat sätt att beskriva den är luddig. Grundansatsen är bra, men det är ändå ett dokument som väcker frågor. Konflikten är fruktansvärd, människor svälter. Krig, våld och övergrepp har blivit vardag för dem som är kvar i landet. Situationen är desperat. Det står till och med i strategin att det är världens värsta humanitära katastrof. Situationen är akut, men strategin tar upp en del andra aspekter också. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet hur statsrådet avser att anlägga ett klimatperspektiv på biståndet till .
fr · H311887 · 2016-03-01 00:00:00 — Fråga 2015/16:887 Försäkringskostnader för asylboenden av (C) till Justitie- och migrationsminister (S) Försäkringsbolag vägrar att nyteckna försäkringar med verksamhetsidkare som hyr ut platser till asylboenden på hela eller delar av sin fastighet. I takt med att nya boenden startar och försäkringsbolag säger upp avtalen med dessa försäkringstagare minskar konkurrensen. I många fall är det endast ett försäkringsbolag som vill åta sig att försäkra lokalerna. Premierna på redan försäkrade byggnader mångdubblas, självrisken ökar mer än tiofalt och man vägrar betala ut ersättning för annat än direkta skador, jämfört med tidigare då även intäktsbortfall kunde ersättas vid en skada. Även om varje nytt avtal grundas på de vid platsen rådande omständigheterna, lokalernas skick och verksamhetens art blir försäkringskostnaderna i många fall ett hinder för fastighetsägare med ändamålsenliga lokaler att ha som hyresvärd. För de större aktörerna är detta inte ett oöverstigligt problem, medan det för många mindre, särskilt sådana som vid sidan av boenden driver exempelvis konferensverksamhet, blir till ett val mellan att upplåta utrymmen för nyanlända eller låta bli. Eftersom det är min åsikt att det hos de små företagen där annan verksamhet kombineras med boenden kan erbjudas bättre kvalitet, med större möjlighet till integration och trygghet, som alternativ till storskaliga lösningar har jag följande fråga till justitie- och migrationsministern: Har ministern för avsikt att utreda åtgärder för att vidga konkurrensen på försäkringsmarknaden och därvid vidta åtgärder som medverkar till att försäkringskostnaderna minskar, mot bakgrund av det stora behovet av boendeplatser runt omkring i landet?
fr · H311888 · 2016-03-01 00:00:00 — Fråga 2015/16:888 kommuns överklagan om utvidgat strandskydd av (M) till Klimat- och miljöminister (MP) Strandskyddet har två syften. Det ena är att långsiktigt trygga förutsättningarna för allmänhetens tillgång till strandområden, och det andra är att bevara goda livsvillkor för djur- och växtliv på land och i vatten. Dessa båda syften är viktiga, och för att de ska kunna nås är strandskyddsbestämmelserna helt centrala. På samma sätt som det är viktigt att strandskyddets båda syften kan nås är det viktigt att regelverket utformas och tillämpas på ett sådant sätt att också bostadsbyggande, jordbruk och annan näringsverksamhet möjliggörs. Vi behöver helt enkelt ett ändamålsenligt strandskydd som tillgodoser nämnda syften men som också tar hänsyn till behovet av utveckling av hela och då inte minst regler som möjliggör för ett ökat bostadsbyggande. Huvudregeln är att strandskyddet omfattar . I det enskilda fallet får dock utvidga strandskyddet om det behövs för att säkerställa något av strandskyddets syften. Om en utvidgning av strandskyddet ska göras krävs just en bedömning i det enskilda fallet, men väldigt många kommuner och andra intressenter vittnar om att länsstyrelserna ofta använder möjligheten att fatta beslut i det enskilda fallet snarare som en metod för att genomdriva en mer generell utvidgning av strandskyddet. Det är i så fall emot gällande bestämmelser och i strid med lagstiftarens intentioner. Detta gör att det finns anledning att se över hur reglerna är utformade och tillämpas. En sådan översyn bör regeringen ta initiativ till. I undertecknads hemlän, , har bland annat beslutat om utvidgning av strandskyddad mark med . Enligt kommun är det endast av dessa som innehåller särskilt skyddsvärd natur, och kommunen menar bland annat därför att beslut är felaktigt. Då kommun anser att beslut strider mot strandskyddsregler har kommunen överklagat beslutet till regeringen. Detta gjordes (M2014 03055/ME), men ännu har regeringen inte fattat beslut i frågan. kommun menar att beslutet om ett utvidgat strandskydd negativt påverkar en rad utbyggnadsprojekt med bostäder. Detta är mycket olyckligt, då har en snabb befolkningstillväxt och dessutom bostadsbrist. Det framstår som att regeringen inte finner det angeläget att snabbt avgöra ärenden som påverkar möjligheten till bostadsbyggande, och jag vill därför fråga klimat- och miljöminister : Avser klimat- och miljöministern att verka för att regeringen utan ytterligare dröjsmål fattar beslut i det aktuella ärendet, och när kan ett beslut från regeringen förväntas?
fr · H311889 · 2016-03-01 00:00:00 — Fråga 2015/16:889 Missgynnande av svenska företag vid offentlig upphandling av (M) till Statsrådet (S) upphandlar stat, landsting och kommuner varor och tjänster för ca . Det är en viktig marknad, inte minst för svenska små och medelstora företag. Därför är det viktigt med regelverk som inte stänger dessa företag ute från att lägga anbud vid offentlig upphandling. presenterade regeringen ett utkast till lagrådsremiss benämnd Miljö-, social- och arbetsrättsliga hänsyn vid upphandling. I sina överväganden skriver regeringen (s. 69) bland annat följande: ”Sammantaget anser regeringen att det finns sakliga skäl för en reglering som medger att utstationerande arbetsgivare i praktiken behandlas förmånligare i en upphandling än övriga leverantörer.” Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Hur bedömer statsrådet och regeringen att förslaget om missgynnande av inhemska företag vid offentlig upphandling kommer att påverka svenska företags möjligheter att stå sig i den internationella konkurrensen?
fr · H311890 · 2016-03-01 00:00:00 — Fråga 2015/16:890 skatterabatt av (M) till Statsrådet (S) På grund av det kallare klimatet och högre uppvärmningskostnader har haft en skatterabatt på el. Regeringen har varnat för att rabatten strider mot , och tidsfristen löper ut . har signalerna från regeringen varit otydliga kring vad man ämnar göra. Skulle skatterabatten försvinna ökar uppvärmningskostnaderna för en vanlig norrländsk villa med . Skattehöjningen skulle dessutom slå hårt mot butiker och andra företag som har stora uppvärmningskostnader. Regeringen måste inse att levnadsförhållandena ser olika ut i olika delar av . är det exempelvis kallare i än i , och därför stiger också elförbrukningen. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Blir skatterabatt på el kvar även efter 2017?
fr · H311891 · 2016-03-02 00:00:00 — Fråga 2015/16:891 Kulturarvspolitik av (SD) till Kultur- och demokratiminister (MP) ägde Museernas vårmöte rum i , årets viktigaste möte för museisektorn. Museerna har i grunden en enda uppgift och det är att förvara, förvalta och tillgängliggöra ett arv. Ministern höll ett tal på vårmötet där hon öppenhjärtigt talade om en ny kulturarvspolitik. Ministern talade varmt om sina egna erfarenheter och att kulturarvspolitik är en prioriterad fråga som genast ska träda i kraft. Detta är glädjande att höra! I alltför har vi haft en bristfällig, näst intill obefintlig kulturarvspolitik i enligt vår kultur- och demokratiminister. Det var i alla fall så ministern uttryckte sig i sitt tal. Det är glädjande att vi nu har en minister som tänker ändra på detta och göra sak i frågan. Vi Sverigedemokrater har inte samma ingångsperspektiv som kulturministern utan värdesätter och uppskattar allt som bland andra utför för att just bevara våra kulturarv. Våra förfäder har en gång byggt vårt land, våra seder, våra traditioner och förvaltat dessa till nästkommande generationer. Det är av respekt vi bör göra det samma så kommande generationer kan ta till vara de arv som vi en vacker dag lämnar efter oss. Min fråga till kultur- och demokratminister är följande: Hur långt har ministern kommit i sitt arbete med att skapa en kulturarvspolitik i och när kan vi få se de första resultaten av detta?
fr · H311892 · 2016-03-02 00:00:00 — Fråga 2015/16:892 Id-kontroller för inresa i av (M) till Statsrådet (S) har det efter lagändring och regeringens beslut varit regler om id-kontroller vid inresa i , bland annat över . Frågan har varit stor i medierna och engagerat många med olika uppfattning. En del i diskussionen har varit att det skulle hämma resandet mellan och , vilket skulle skada gemensamma arbetsmarknad och tillväxt. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : På vilket sätt har resandevolymerna mellan och påverkats av de införda id-kontrollerna för inresa i ?
fr · H311893 · 2016-03-02 00:00:00 — Fråga 2015/16:893 Statskontorets analys av av (SD) till Kultur- och demokratiminister (MP) Statskontoret gör flera myndighetsanalyser . släpptes tre nya analyser och de presenterades kort för oss i kulturutskottet. Vid en noggrannare läsning var det en mening som jag starkt reagerade på: ”Statskontoret bedömer dock att har svårt att klara av uppgiften att dokumentera, bevara, främja, bygga upp kunskap om och tillgängliggöra dansens och, framför allt, teaterns kulturarv.” i analysen kan vi läsa att regeringen måste ge tydligare riktlinjer för att myndigheten ska kunna uppnå verksamhetens mål samt uppdrag. Man uppger även att styrningen är svag. Myndigheten har 2011 genomgått en del förändringar genom sammanslagningen av verksamheter av olika karaktär. Anledningen till detta var en ambition om att stärka kopplingen mellan statens insatser för kulturarvet och det konstnärliga nyskapandet. Min fråga till kultur- och demokratminister är: Tänker ministern vidta några åtgärder med anledning av Statskontorets bedömning att myndighetens kulturarvsuppdrag inte uppfylls, och vad kommer ministern att göra åt den svaga ledningen?
fr · H311894 · 2016-03-02 00:00:00 — Fråga 2015/16:894 Nödnumret 112 av (M) till Statsrådet (S) Nödnumret 112 är viktigt och att det fungerar med snabbt svar och korrekt hantering är viktigt för allas vår trygghet. Vi kan se i uppföljningen att svarstiderna på nummer 112 för gått ned året innan 2015, en positiv utveckling. Den stora flyktingströmmen till EU påverkar stora delar av samhället. Vi kan se att var det flera som ringde nödnummer 112, många av dem var flyktingar. Det var personer i som slog larm om nöd, men också människor i nöd på som via släktingar i slagit larm om nödläge. Flera liv har räddats genom den alarmeringen. Det är dock problematiskt när räddningsnumret blir det enda nummer man får då man vistas på flyktingförläggning. Risken finns att numret används för att få kontakt för frågor av mer allmän karaktär då numret är det enda nummer man får för att ringa för kontakt med samhället. Min fråga till statsrådet är: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att säkra nummer 112 så att det bara används vid nödläge?
fr · H311895 · 2016-03-02 00:00:00 — Fråga 2015/16:895 Utredning om det skatterättsliga företrädaransvaret av (L) till Finansminister (S) beslutade i ett tillkännagivande till regeringen att låta se över reglerna för det skatterättsliga företrädaransvaret. Det skatterättsliga företrädaransvaret innebär att en företagare kan bli personligt betalningsansvarig om inte företaget kan betala sin skatt. Om en företagare inte sett till att bolaget betalat sina skatter och avgifter senast på förfallodagen som avvecklingsåtgärder av bolaget inte påbörjats kan denna enligt företrädaransvaret göras personligt ansvarig för skulderna. Reglerna har utsatts för mycket kritik. Varken , eller har regler som motsvarar det skatterättsliga företrädaransvaret. I andra länder utgår man från att det faktum att det i aktiebolagslagen finns ett strängt personligt betalningsansvar är tillräckligt för att hantera de situationer när företrädare har agerat allvarligt klandervärt. offentliggjorde en pm: Det skatterättsliga företrädaransvaret, borgenärsanstånd och hel eller delvis befrielse från betalningsskyldighet. Min fråga till finansminister är därför: Är Skatteverkets nämnda utredning den översyn som har beslutat om ska genomföras, och är det enligt finansministerns bedömning lämpligt att den tillämpande myndigheten utför översynen av lagstiftningen?