ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H411461 · 2016-12-07 00:00:00 — Fråga 2016/17:461 En EU-plattform för djurskydd av (M) till Statsrådet (S) inledde ett samarbete om djurskyddsfrågor inom Europeiska unionen med , och . Detta har resulterat i en gemensam deklaration om grisvälfärd och ett förslag till om att en plattform för djurskydd bör inrättas. Detta för att bidra till stärkt djurskydd inom unionen. Flera medlemsstater, och även , har i olika omgångar uttryckt stöd för initiativet att inrätta en EU-plattform för djurskydd. Vid det senaste mötet i jordbruks- och fiskerådet den 14–klargjorde att man beräknar sjösätta plattformen under det maltesiska ordförandeskapet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Kommer den föreslagna plattformen att innehålla tvingande lagstiftning och i förlängningen också medföra förändringar i svensk lagstiftning?
fr · H411462 · 2016-12-08 00:00:00 — Fråga 2016/17:462 enligt Dublinförordningen av (V) till Justitie- och migrationsminister (S) Principen om familjens enhet fastslogs , i FN:s allmänna förklaring om mänskliga rättigheter. Att familjen har rätt till samhällets och statens skydd har fastslagits i flera konventioner om mänskliga rättigheter. Enligt FN:s konvention om barnets rättigheter ska ett barns ansökan om familjeåterförening behandlas på ett positivt, humant och snabbt sätt. Dessutom ska barnets bästa komma i främsta rummet vid alla åtgärder som rör barnet. Detta har införlivats i EU:s familjeåterföreningsdirektiv (2003/86/EG) som har implementerat i sin lagstiftning. Dublinförordningen fastslår vilken stat som ska pröva en asylansökan från en person som befinner sig i en ”Dublinstat” (EU-stat eller , , eller ). Om den sökande har familj (make/maka och/eller minderåriga barn) som har beviljats skydd eller befinner sig i asylprocessen i en annan Dublinstat ska det landet även pröva den sökandes asylansökan. Omkring 60 000 flyktingar är fast i grekiska flyktingläger efter att grannländerna och stora delar av övriga har stängt sina gränser. Många av dem har familj i som har beviljats skydd eller befinner sig i asylprocessen, och de har därmed rätt att återförenas med dem. På grund av bristande kunskaper hos asylsökande och handläggare, samt otillräcklig rätt till juridisk rådgivning och en undermålig hantering av asylärenden i , sker detta inte . Många nyanlända och asylsökande befinner sig nu i en situation där de har laglig rätt att återförenas med sina familjer eller få sin asylansökan prövad i samma land som en familjemedlem enligt Dublinförordningen, men de tvingas ändå leva åtskilda på grund av ett icke-fungerande system. Mot bakgrund av det ovan anförda vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Avser ministern att ta initiativ för att säkerställa att rätten till familjeåterförening enligt Dublinförordningen upprätthålls?
fr · H411463 · 2016-12-08 00:00:00 — Fråga 2016/17:463 för syrier av (V) till Justitie- och migrationsminister (S) Principen om familjens enhet fastslogs , i FN:s allmänna förklaring om mänskliga rättigheter. Att familjen har rätt till samhällets och statens skydd har fastslagits i flera konventioner om mänskliga rättigheter. Enligt FN:s konvention om barnets rättigheter ska ett barns ansökan om familjeåterförening behandlas på ett positivt, humant och snabbt sätt. Dessutom ska barnets bästa komma i främsta rummet vid alla åtgärder som rör barnet. Detta har införlivats i EU:s familjeåterföreningsdirektiv (2003/86/EG) som har implementerat i sin lagstiftning. antog lagen om tillfälliga begränsningar av möjligheterna att få uppehållstillstånd i . Den del av lagen som får störst konsekvenser för människor på flykt, asylsökande och nyanlända är inskränkningarna i rätten till familjeåterförening. Endast de som beviljas asyl som flyktingar samt de som sökte asyl har denna rätt enligt den tillfälliga lagen. är det mest restriktiva landet i EU när det gäller beviljande av asyl som flykting. av de syrier och av de irakier som har beviljats asyl i har fått flyktingstatus. finns stora brister i hur denna rättighet efterlevs. För att få rätt att återförenas med en familjemedlem som har fått uppehållstillstånd i måste den som är kvar i sitt hemland intervjuas vid en svensk ambassad. Den svenska ambassaden i har reducerad verksamhet, och viserings- och migrationsfrågor hanteras av ambassaderna i grannländerna. kunde syrier resa till utan visum, men införde visumkrav för syrier. Flera rapporter om hur syrier har beskjutits vid gränsen till har kommit . Andra länder som syrier kan ta sig till för att ansöka om familjeåterförening är , , eller . Det är näst intill omöjligt för syrier att få inresevisum till dessa länder, vilket i praktiken innebär att rätten till familjeåterförening inskränks även för de syrier som har beviljats flyktingstatus i . Mot bakgrund av det ovan anförda vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Avser ministern att ta initiativ till att säkerställa att rätten till familjeåterförening efterlevs för de syrier som finns kvar i och har familj i ?
fr · H411464 · 2016-12-07 00:00:00 — Fråga 2016/17:464 Ensamkommande flyktingbarn från av Shadiye Heydari (S) till Justitie- och migrationsminister (S) har afghanska barn och ungdomar utgjort merparten av de ensamkommande flyktingbarnen till . , när öppnade sina gränser från angränsande länder, kom ett stort antal till . Merparten av dessa kom sedan som asylsökande till . Drygt 25 000 ensamkommande barn och ungdomar från sökte asyl i , vilket utgjorde merparten av de drygt 35 000 ensamkommande som sökte asyl i under . Alla asylsökande får en individuell prövning av sina asylskäl. Det sker ingen generell prövning av asylskälen för olika nationaliteter. Man kan därför i förväg inte säga hur många afghanska ensamkommande som kommer att få uppehållstillstånd. Av de ärenden som avgjorts i den svenska asylprövningen (+ migrationsdomstolarna) vet vi att av de asylsökande afghanerna har fått asyl i . Eftersom de allra flesta av de 25 000 ensamkommande som kom 2015 anlände före , kommer dessa att beviljas permanent uppehållstillstånd i enlighet med den tidigare lagen. De som har kommit hit eller senare kommer att få ett tillfälligt uppehållstillstånd som sedan kan förlängas. Jag har i träffat ensamkommande barn från som berättat hur de upplever att de blir behandlade och bemötta av handläggarna på . De får känslan av att inga ordentliga utredningar görs, att fokus i intervjun läggs på åldern i stället för på asylskäl m.m. De upplever att handläggarna uppmuntrar ungdomarna att inte överklaga beslut för att de inte har någon chans att få uppehållstillstånd i . Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Hur ser ministern på detta och vad anser ministern kan göras för att individen bättre ska uppleva att hen är i fokus?
fr · H411465 · 2016-12-07 00:00:00 — Fråga 2016/17:465 Jämställdhet och idrott av (S) till Statsrådet (S) Jämställdhet är en fråga som har diskuteras inom idrottsrörelsen . arrangerades den första konferensen för kvinnlig idrott och 1977 antogs ett handlingsprogram för lika villkor för kvinnor och män, flickor och pojkar av idrottsrörelsen. antogs idéprogrammet Idrotten vill – ett idéprogram som bland annat tar upp hur idrotten ska arbeta mot ökad jämställdhet och jämlikhet. Förändringen mot mer jämställd idrott går dock alltför långsamt. Det finns idrotter som har tagit frågan på stort allvar och arbetar aktivt för att idrotten ska kunna bli mer jämställd. Men generellt behöver idrotten göra mer långsiktiga och mer konkreta insatser för att en snabbare förändring ska komma till stånd. Några exempel för att nå längre i jämställdhetsarbetet är att sätta tydliga mål som följs upp, öka kunskapen på olika nivåer samt finna system för en resursfördelning som gynnar en jämställd utveckling. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur ser statistiken för flickors och pojkars idrottsutövande ut och vilka insatser avser statsrådet att genomföra för att öka jämställdheten inom idrotten?
fr · H411466 · 2016-12-08 00:00:00 — Fråga 2016/17:466 Hot mot av (V) till Justitie- och migrationsminister (S) Efter att antalet asylsökande i ökat kraftigt har EU och flera stater inom unionen drivit en alltmer restriktiv migrationspolitik. har producerat ett stort antal lagförslag med syfte att göra det svårare att komma till och få asyl inom unionen. De internationella konventioner som skyddar rättigheterna för människor på flykt är alltjämt en viktig garant för att utvecklingen inte går för fort. ser vi flera ifrågasättanden av dessa konventioner, bland annat från den danska regeringen. är ordförande i mellan . Den danska regeringen har aviserat att den vill använda ordförandeskapet till att försöka göra ändringar i , närmare bestämt artikel 8 om rätten till privat- och familjeliv, som är central i rätten till familjeåterförening. Den danska regeringen anser att artikeln hindrar från att driva en mer restriktiv migrationspolitik och har därför tillsatt en arbetsgrupp bestående av ambassadtjänstemän och personer från olika departement som ska undersöka möjligheterna att genomföra förändringar i konventionen. De planerar också med samma syfte en konferens för justitieministrarna från samtliga stater som är medlemmar i . och den har alltid stått upp för de internationella konventionerna och andemeningen i dem, för folkrätten och de principer som den vilar på. Att göra ändringar i de konventioner som utgör grunden för respekten för de mänskliga rättigheterna är mycket allvarligt. Att dessutom göra det i dessa tider, då flera av de grundläggande rättigheterna är hotade av nationalistiska och högerextrema strömningar, är direkt farligt. Mot denna bakgrund vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Avser ministern att, på alla sätt som är möjliga, verka för att står upp för och principerna i den samt aktivt motarbetar en förändring av konventionen?
fr · H411467 · 2016-12-08 00:00:00 — Fråga 2016/17:467 Barnhem i av (V) till Justitie- och migrationsminister (S) har tecknat ett återtagandeavtal med , vilket har gjorts med stöd av det principavtal mellan och som tillkom efter att EU använt bistånd som påtryckningsmedel. Avtalet öppnar också för att återsända ensamkommande barn. har röstat ned avtalet. Vilken betydelse det har är ännu oklart. hade , , , , , och tecknat återtagandeavtal med . har endast och tvångsutvisat barn ; har gjort det i större skala än . Både den norska och danska regeringen har aviserat att de vill öppna barnhem, eller liknande institutioner, i för att se till att det ”ordnade mottagande” som krävs för att kunna tvångsutvisa ensamkommande barn finns på plats. Mot bakgrund av det tidigare ERPUM-samarbetet som syftade till att upprätta ordnat mottagande i , där , , och deltog och medverkade som observatör, och det faktum att samarbete ofta sker kring dessa frågor finns det givetvis goda anledningar att tro att även den har liknande planer. Mot denna bakgrund vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Har ministern, eller någon annan del av regeringen, haft kontakt med representanter för den norska eller danska regeringen angående upprättande av barnhem, eller motsvarande institutioner, och hur svarade regeringen i så fall?
fr · H411468 · 2016-12-08 00:00:00 — Fråga 2016/17:468 Hinder för nybyggnation utanför tätort av (KD) till Statsrådet (MP) I bostadsbristens beslutade kommunstyrelsen i att kommunen ska avbryta allt arbete med detaljplaner för landsbygden. Allt detaljplanearbete utanför tätorterna läggs på is, och utbyggnaden av småhus på landsbygden stoppas . Detta motsvarade planer om ca 800 småhus. har fattat liknande beslut. Orsaken är vattentjänstlagen som kräver – i de fall det handlar om bebyggelse i större sammanhang, det vill säga samlad bebyggelse med mer än ca 20 hus – att kommunen måste stå för vatten och avlopp även om det är långt ute på landsbygden. Anläggningslagen och ger möjligheter att hantera detta med enskilda eller samfälleliga lösningar, men det gör inte vattentjänstlagen. Detta trots att det finns goda och kostnadseffektiva möjligheter till godkända vatten- och avloppslösningar utan kommunalt VA. I stället innebär lagens krav enorma kostnader för kommunerna. En relativt liten kommun som riskerar att gå 15 miljoner back för varje projekt, och dessutom riskerar de som redan bor i närheten av en ny exploatering att behöva tvångsanslutas för . Regeringen har uppmärksammats på problemet för många månader sedan men har inte presenterat en lösning, vilket är anmärkningsvärt då detta är en kraftig hämsko för byggande utanför tätort. När och på vilket sätt kommer statsrådet och regeringen att föreslå åtgärder som tar bort de hinder som vattentjänstlagen utgör när det gäller nybyggnation utanför tätort?
fr · H411469 · 2016-12-07 00:00:00 — Fråga 2016/17:469 Införsel av alkohol av (S) till Statsrådet (S) Illegal införsel av alkohol i bussar har alltmer uppmärksammats. Inte minst i där har kunnat kartlägga och göra tillslag där mycket stora mängder har kunnat föras in i . Det handlar om organiserade bussresor med bussresenärer som fått betalt för att maskera en brottslig införsel. Detta kan fungera eftersom regleringen av hur stor mängd varje enskild person kan föra in i landet för så kallat privat bruk är otydlig. De kontroller och tillslag som och har gjort visar följande: – Det är en mycket stor mängd alkohol som förs in i landet på detta vis – alkohol som i hög grad säljs vidare till unga personer som har svårt att få tag på alkohol på annat sätt. Vinsterna för den som organiserar inköpsresorna är stora. – Lagstiftningen är otillräcklig för att kunna bekämpa den illegala införseln. Det är svårt att kunna bevisa om alkoholen är till för privat bruk eller för illegal försäljning. Ett par domstolsärenden har inneburit att orimligt stora mängder alkohol godtas som personligt bruk av alkohol. Regeringen har gett i uppdrag att i samverkan med andra myndigheter kartlägga hur införsel av alkohol och tobak sker och föreslå eventuella förändringar på området. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att ta initiativ för att försvåra den illegala införseln av alkohol genom att begränsa införselkvoterna?
fr · H411470 · 2016-12-08 00:00:00 — Fråga 2016/17:470 Föreningslivet och filmpolitiken av (M) till Kultur- och demokratiminister (MP) rapporterade om en oväntad effekt av regeringens nya filmpolitik. Till följd av den höjda momsen på biobiljetter drabbas nu troligen flera filmföreningar av höjda hyror. Följden kan bli att de kommer att behöva mer kommunalt stöd och medlemsavgifter. Detta ser aktörer som en dominoeffekt av den nya filmpolitiken. När biograferna som hyr ut sina salonger till föreningar och festivaler inte vill höja de vanliga biljettpriserna blir höjda hyror ett sätt att kompensera för denna momshöjning. En av de stora aktörerna inom biografnäringen menar att man med den nya statliga filmpolitiken inte längre har anledning att hålla hyrorna nere. De faktiska hyreshöjningarna kan bli , enligt . Med anledning av ovanstående vill jag fråga kultur- och demokratiministern: Hur avser kultur- och demokratiministern att agera för att stärka förutsättningarna för landets filmföreningar med anledning av den höjda biografmomsen?
fr · H411471 · 2016-12-08 00:00:00 — Fråga 2016/17:471 Utbildningsstöd till placerade barn av (M) till Statsrådet (S) Alla barn som växer upp i har rätt till utbildning, oavsett om de lever med sina biologiska föräldrar eller har placerats utanför hemmet av olika skäl. Denna rättighet finns formulerad i socialtjänstlagen, där det framgår att barn som är placerade i exempelvis familjehem ska få god vård (6 kap. 1 § SoL) och att socialnämnden ska verka för att de får lämplig utbildning (6 kap. 7 § SoL). Även i skollagen (1 kap. 2 § SL) står det att alla barn och ungdomar har lika tillgång till utbildning oberoende av kön, geografisk hemvist samt sociala och ekonomiska förhållanden. Tyvärr visar flera studier att familjehemsplacerade barn av olika anledningar ofta har sämre resultat i skolan än andra barn. Skolinspektionen konstaterar i sin granskning av landets 24 särskilda ungdomshem att placerade ungdomar får för lite undervisning i för få ämnen, med lärare som ibland saknar behörighet. Institutionerna bör därmed värna om undervisningen, så att den kan genomföras på ett mer kvalificerat sätt. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att förbättra stödet och utbildningen till placerade barn och ungdomar?
fr · H411472 · 2016-12-08 00:00:00 — Fråga 2016/17:472 Funktionsnedsattas möjlighet till jakt av (M) till Statsrådet (S) Jakt och viltvård är en viktig möjlighet till rekreation och friluftsliv i , som den ökar förståelsen för djur och natur. En svensk modell för jaktpolitiken – där det civila samhället genom samarbetar med berörda myndigheter – är på flera sätt framgångsrik. Genom frivilliga insatser från jägare har vi livskraftiga viltstammar i landet. Den hållbara rovdjurspolitiken säkerställer att våra fem stora rovdjur har gynnsam bevarandestatus. Men svensk jakt är tyvärr inte lättåtkomlig för alla. Jägare med funktionsnedsättning behöver ofta använda sig av ett motordrivet fordon för att komma ut i terrängen. För detta krävs i de allra flesta fall dispens från terrängkörningslagen, jaktförordningen och jaktlagen. Systemet med dispenser är tidskrävande och kostsamt. Tiden för handläggning är lång – ofta – och skulle kunna användas till mer prioriterade ärenden om man exempelvis utökade dispenstidens giltighetstid. Ett annat problem många funktionsnedsatta jägare upplever är den orimliga hanteringen som åläggs jägaren när man måste ta med sig ett stort antal dispenser till jakt, eftersom varje område kräver en separat dispens. Detta är en fråga som uppmärksammats av bland andra . lovade ministern att en lagändring skulle läggas fram till riksdag så att den skulle vara på plats till jakten . Ett i grunden välkommet besked, eftersom ambitionen för regeringen bör vara att alla människor oavsett funktionsnedsättning ska kunna ägna sig åt jakt som fritidssysselsättning. Någon sådan lagändring, eller effektfullt förtydligande av den nuvarande lagstiftningen, har inte presenterats eller implementerats. Problemet med olika tolkningar av olika länsstyrelser kvarstår. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Kommer statsrådet och regeringen att presentera några nya förslag till lagstiftning i syfte att underlätta jakt för människor med funktionsnedsättning?
fr · H411473 · 2016-12-08 00:00:00 — Fråga 2016/17:473 Växande vårdköer av (M) till Statsrådet (S) Varken i regeringsförklaring, budgetproposition eller i regeringens propositionslista nämns en enda konkret åtgärd eller satsning, eller aviserad åtgärd eller satsning, i syfte att försöka vända utvecklingen med de allt längre vårdköerna inom den svenska hälso- och sjukvården. De som drabbas är inte bara väntande patienter och oroliga anhöriga utan en alltmer pressad vårdpersonal. Enligt aktuella sammanställningar från uppföljningen av vårdgarantin växer operationsköerna kraftigt. Läget just nu är det allra allvarligaste sedan dessa mätningar inleddes . hade över en fjärdedel av de drygt 123 000 patienterna väntat på operation. Det är en dubbelt så hög andel som , enligt Kommuner och Landsting. Den svaga vänsterregeringen beslutade kort efter sitt makttillträde 2014 att avskaffa alliansregeringens så kallade kömiljard i vården. Den var prestationsbaserad i syfte att stimulera alla landsting/regioner att utveckla och premiera arbetssätt som systematiskt leder till kortare väntetider för patienterna i vården. Åtgärden hade tydliga positiva effekter. har lagt konkreta förslag om införande av en mer heltäckande prestationsbunden vårdgaranti i syfte att utveckla den tidigare kömiljarden, som ju även den – trots goda resultat – hade sina brister. Våra konkreta förslag syftar till kontinuitet, mer mätbarhet, tillgänglighet och kontinuerligt strategiskt metodiskt arbete. Läget förbättrades märkbart gällande väntetiderna i vården efter införandet av kömiljarden. fick var fjärde patient vänta på operation i specialistvården. var det drygt var åttonde patient, enligt Kommuner och Landsting. Trots detta visade redan då internationella undersökningar att väntetiderna är svensk hälso- och sjukvårds allra största utmaning. Trots detta har denna regering som enda åtgärd avskaffat det redskap som förbättrade vänteläget för patienterna. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga ansvarigt statsråd : Vilka konsekvensanalyser gör statsrådet, och vilka åtgärder avser statsrådet att vidta mot bakgrund av att vårdköer ökar kraftigt, och när avser regeringen att återinföra prestationsbaserade redskap som följs upp regelbundet i syfte att minska väntetiderna i vården för att stärka patienten?
fr · H411474 · 2016-12-08 00:00:00 — Fråga 2016/17:474 En strategi för drönare i av (M) till Närings- och innovationsminister (S) Under frågestund gav närings- och innovationsminister uttryck för att regeringen arbetar för att skapa förutsättningar för en livskraftig drönarbransch i . Detta är en viktig del i hur vi tar till vara digitaliseringens kraft och hur vi möjliggör nya innovationer inom en rad olika områden. Mot bakgrund av detta vill jag fråga närings- och innovationsminister : Hur ser ministerns och regeringens strategi för att främja drönarbranschen i ut?
fr · H411475 · 2016-12-08 00:00:00 — Fråga 2016/17:475 Driftsavbrott på av (M) till Statsrådet (S) drabbades webbsidan av ett avbrott . Tillbudet får betecknas som mycket allvarligt. , som drivs av Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB), är den webbsida som ska förmedla information från myndigheter till allmänheten före, under och efter stora kriser, katastrofer eller andra tillbud. Detta är med andra ord den primära digitala kanalen för att sprida information i nödlägen. Enligt ett uttalande på MSB:s egen hemsida framgår det att avbrottet på inte borde ha kunnat hända. Men hände det i alla fall. Och det skedde på grund av att den amerikanska DNS-leverantören , som hanterar MSB:s domännamn, utsattes för en DDoS-attack. Enligt uppgifter från var bristerna i Dyns leveranssäkerhet kända av MSB , men man valde ändå att använda sig av företaget utländska servrar, trots de sårbarheter som fanns. havererade krisinformation under trycket av en DDoS-attack under fredstida förhållanden. I arbetet med att upprätta ett civilt försvar blir säkerhetsskyddsfrågor och redundansen i kritisk infrastruktur allt viktigare. Om tillbudet med skett under en krissituation eller då skulle ha blivit utsatt för ett väpnat angrepp hade den viktigaste digitala kanalen för att kommunicera med allmänheten gått förlorad. Med anledning av det ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att säkra att inte havererar igen?