ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H3121040 · 2016-04-06 00:00:00 — Dnr S2016/02351/SF Svar på fråga 2015/16:1040 av (M) Arbetsgivarnas ansvar för rehabilitering har frågat mig hur jag ser på ett förslag från TCO om att arbetsgivare som inte tar ansvar för arbetsanpassning och rehabilitering bör stå för en del av sjukpenningkostnaderna för längre sjukfall. Regeringen presenterade ett brett åtgärdsprogram för ökad hälsa och minskad sjukfrånvaro. Programmet innehåller insatser inom flera politikområden. Särskilt betonas insatser från , hälso- och sjukvården och arbetsgivarna. I programmet betonas också behovet av förbättrad jämställdhet och att kvinnors arbetsmiljö behöver förbättras genom en ökad bemanning inom välfärdssektorn. Regeringens satsning i form av ökade statsbidrag till kommuner och landsting med ska ses i detta sammanhang. Vidare anges i åtgärdsprogrammet att insatser som vidtas på arbetsplatsen har stor betydelse för sjukskrivna kvinnors och mäns återgång i arbete. De stigande sjuktalen och den ökande varaktigheten i sjukfallen visar att det kan och bör göras mer på arbetsplatserna för att förhindra och förkorta sjukfallen. Vidare står det i programmet att ett arbete skulle inledas med syfte att analysera vad som kan göras för att påverka det faktum att arbetsgivarens drivkrafter att vidta insatser för en sjukskriven anställd avtar med sjukskrivningstiden. Det finns skäl att exempelvis analysera ekonomiska drivkrafter både i form av stimulanser och krav. Arbetsgivarna kan vara i behov av ökat stöd för att klara sitt ansvar inom arbetsanpassning och rehabilitering. Regeringen har därför gett i uppdrag att överväga om det arbetsplatsnära stödet kan utvecklas genom en modell där staten medfinansierar av arbetsgivaren bekostade åtgärder som vidtagits för att förhindra att en enskild arbetstagare blir sjukskriven eller för att en sjukskriven arbetstagare ska kunna återgå i arbete. En arbetsgrupp bestående av tjänstemän vid och har även utarbetat en promemoria med förslag till en hälsoväxling för rehabilitering och omställning på arbetsplatserna. I korthet föreslås en hälsoväxling som innebär att arbetsgivare ska betala en särskild sjukförsäkringsavgift som motsvarar av vad en anställd får som sjukpenning eller rehabiliteringspenning efter 90 dagars sjukfrånvaro. sänks sjukförsäkringsavgiften inom arbetsgivaravgiften så att förslaget blir kostnadsneutralt för arbetsgivarna som kollektiv. Skydd finns för mindre arbetsgivare liksom för utsatta personer på arbetsmarknaden. Promemorian har remitterats. Parallellt erbjuder vi parterna på arbetsmarknaden möjligheten att i avtalsrörelsen i stället komma överens om lösningar som på ett trovärdigt sätt minskar sjukfrånvaron.
frs · H3121041 · 2016-04-04 00:00:00 — Dnr S2016/02352/FS Folkhälso-, sjukvårds- och idrottsministern Svar på fråga 2015/16:1041 av (M) Utfärdande av sjuksköterskelegitimation har frågat mig vilka konkreta åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa att alla examinerade sjuksköterskor får sin legitimation för att till exempel kunna söka semestervikariat, så att det inte uppstår personalbrist på grund av byråkratiska och administrativa skäl? Jag vill inleda med att säga att för att upprätthålla en hög kvalitet och patientsäkerhet i den svenska hälso- och sjukvården, är huvudregeln att den som anställs som sjuksköterska inom landsting och kommun ska ha sjuksköterskelegitimation. Legitimationen utgör det mest framträdande beviset på en yrkesutövares kompetens inom hälso- och sjukvården. Legitimationen är dessutom ett uttryck för att en yrkesutövare står under statens tillsyn och har godkänts för yrkesverksamhet inom det område legitimationen avser. Ytterst kan en legitimation återkallas om yrkesutövaren allvarligt missköter sig. upphävde föreskrifterna (SOSFS 2000:9) om undantag från kravet på legitimation för vikarie på anställning som sjuksköterska. Syftet med föreskrifterna var att vårdgivare skulle kunna anställa sjuksköterskestuderande som vikarier för sjuksköterskor utan att behöva ansöka om dispens hos myndigheten. utvärdering av föreskrifterna visar dock att de främst tillämpats för utexaminerade sjuksköterskor som ännu inte fått sin legitimation. anser att det ur ett patientsäkerhetsperspektiv inte är tillfredsställande att regelmässigt och utan prövning från myndigheten tillåta enskilda att arbeta som sjuksköterska före det att den har erhållit sin legitimation. Enligt färska uppgifter från är handläggningstiderna för att bevilja legitimation till utexaminerade sjuksköterskor utbildade i . Emellertid kommer det även fortsättningsvis vara möjligt för vårdgivare att anställa sjuksköterskestudenter som sjuksköterskevikarier under förutsättning att godkänner det. Det är angeläget att handläggningstider även fortsättningsvis är korta för att undvika administrativa svårigheter för både nyexaminerade sjuksköterskor och vårdgivare. Jag kommer följa utvecklingen noga.
frs · H3121042 · 2016-04-06 00:00:00 — Dnr S2016/02353/SF Svar på fråga 2015/16:1042 av (M) Hög examensålder och pensioner har frågat mig angående hög examensålder och hur det påverkar pensionssystemet. Frågan är viktig och relevant för såväl den egna pensionen och pensionssystemet som för att upprätthålla välfärden. Vi behöver ett längre arbetsliv och fler arbetade timmar. Det är därför viktigt att kunskapen om inträdesålderns betydelse ökar. Åtgärder för att förlänga arbetslivet och uppnå fler arbetade timmar, men också ett mer hållbart arbetsliv där människor inte slits ut , är ett starkt fokus för regeringen och ingår i arbetet för ett längre arbetsliv som bedrivs inom ramen för Pensionsgruppen. Det bör dock nämnas att studier ofta leder till högre inkomster vilket i sin tur ger högre pension. Personer som bedrivit eftergymnasiala studier under sin förvärvsaktiva tid tjänar ofta mer än väl in de potentiella år av förvärvsarbete som går förlorade på grund av studier.
frs · H3121043 · 2016-04-04 00:00:00 — Dnr S2016/02359/FS Folkhälso-, sjukvårds- och idrottsministern Svar på fråga 2015/16:1043 av (M) Asylsökandes akuttandvård har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att komma till rätta med den press tandvården står inför på grund av det ökade antalet asylsökande som söker akuttandvård. Särskilt lyfter problem med att grupper får stå tillbaka när trycket på tandvården blir stort, att bristen på tolkar ställer till problem och att tandvården inte upplever att man får full kompensation för kostnaderna från staten. Enligt lagen (2008:344) om hälso-och sjukvård åt asylsökande m.fl. finns bestämmelser om skyldighet för landstingen att, utöver vad som följer av hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) samt tandvårdslagen (1985:125) erbjuda hälso- och sjukvård samt tandvård åt bl.a. asylsökande. Beträffande vårdens omfattning ska landstingen erbjuda asylsökande under tandvård i samma omfattning som erbjuds dem som är bosatta inom . För dem som fyllt ska landstingen erbjuda tandvård som inte kan anstå. Ansvaret för detta faller på Folktandvården i landstingen. Enligt förordningen (1996:1357) om statlig ersättning för hälso- och sjukvård till asylsökande ersätts landstingen för kostnader för hälso- och sjukvård inklusive tandvård till asylsökande. Detta sker enligt ett schablonersättningssystem. och har viktiga roller med att stödja landstingen genom föreskrifter och kunskapsstöd för att säkerställa att asylsökande får tillgång till den vård som är reglerad i lag. Flera uppdrag har getts till våra myndigheter för att stödja hälso- och sjukvården och tandvården i deras arbete med att erbjuda vård till de asylsökande och nyanlända. Till exempel har fått i uppdrag att göra en fördjupad analys av hälso- och sjukvårdens inklusive tandvårdens möjligheter och utmaningar när det gäller att tillhandahålla vård till asylsökande och nyanlända. Uppdraget ska delredovisas och slutredovisas . ska dessutom göra en kartläggning av hur stödet avseende andra språk än svenska ser ut inom hälso- och sjukvården och tandvården för att underlätta för asylsökande och nyanlända att kommunicera med vården. I det ingår att se över antalet tolkar och flerspråkig personal. Uppdraget ska slutredovisas . Regeringen har dessutom betalat ut som en engångsutbetalning till landstingen för att hantera den rådande flyktingsituationen. Medlen avses även täcka kostnader som förväntas uppstå 2016. Därutöver har regeringen beslutat om generella satsningar på hälso- och sjukvården som syftar till att stärka området, bland annat avsätts en extra miljard till landstingen 2016.
frs · H3121044 · 2016-04-06 00:00:00 — A2016/00768/EXPCH Svar på fråga 2015/16:1044 av (M) SKL:s kravlista på migrationsområdet har frågat justitie- och migrationsministern vilket hans besked till SKL är om de återstående 40 förslagen på SKL:s kravlista på migrationsområdet och om han avser att genomföra alla kraven. Arbetet i regeringen är så fördelat att det är jag som ska besvara fråga. Kommunernas förmåga att medverka till ett ordnat mottagande av asylsökande och nyanlända är avgörande. Det är i kommunerna som nyckeln till många praktiska lösningar finns. Vi behöver hjälpas åt, staten, kommunerna och landstingen, och jag ser SKL:s förslag på regeländringar som en del i detta arbete. Många av de regelförändringar SKL nämner avser utmaningar som har varit aktuella . Det gäller exempelvis bristen på bostäder, att det behövs fler lärare i skolan eller att ersättningssystemet ska vara enklare för kommunerna. Det pågår ett intensivt arbete inom för att förenkla och förbättra mottagandet av asylsökande och etableringen av nyanlända i syfte att få till ett hållbart mottagande. Flera åtgärder har redan vidtagits, bl. a. för att fördelningen av nyanlända och av ensamkommande barn ska bli jämnare mellan landets kommuner och för att kommunerna ska få bättre planeringsförutsättningar. I sin senaste uppdatering av förslag på regeländringar, daterad , gör SKL bedömningen att tolv av förslagen har genomförts och att för tio av förslagen har det lämnats besked om att de ska genomföras eller snabbutredas. För 30 av förslagen bedömer SKL att det saknas besked eller att de inte har genomförts. Regeringens bedömning är att många av de senare frågorna är under beredning. Det kan t.ex. handla om att myndigheter har getts uppdrag, frågeställningar bereds konkret i eller ses över i en utredning. SKL och har en god löpande dialog. Regeringen delar SKL:s bild att det är angeläget att underlätta för kommuner och landsting i deras mottagande av asylsökande, ensamkommande barn och unga samt nyanlända. Det är inte konstigt att regeringen inte alltid kommer till samma slutsats som SKL om hur en viss fråga bör hanteras och som svar på fråga så ser jag inte framför mig att samtliga 52 krav kommer att kunna genomföras. Däremot ser jag framför mig ett fortsatt nära arbete där regeringen, kommunerna och landstingen arbetar för att främja ett hållbart mottagande av asylsökande och etablering av nyanlända.
frs · H3121045 · 2016-04-12 00:00:00 — Dnr N2016/02502/PUB Bostads-, stadsutvecklings- och it-ministern Svar på fråga 2015/16:1045 av (M) Åtgärder mot diskriminering på bostadsmarknaden har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att komma till rätta med diskrimineringen på bostadsmarknaden och i så fall vilka? I den kartläggning om diskriminering på bostadsmarknaden som genomförde för framkom bland annat att diskrimineringsgrunden etnisk tillhörighet förekom i större utsträckning än de andra diskrimineringsgrunderna. Den diskrimineringslag vi har med ändamålet att motverka diskriminering ska utgöra grund för att detta inte ska vara möjligt. Vi vet båda att det dessvärre sker diskriminering på bostadsmarknaden. skriver att det uppdagats tydliga fall av diskriminering där hyresvärdar föredrar svensk nationalitet framför annan etnisk bakgrund. Med den brist på bostäder som råder i stora delar av landet samt det ökande antalet nyanlända till är det därför av särskild vikt att slå vakt om att diskrimineringslagen följs. Detta är något som regeringen följer noga. Regeringens satsning på fler nya hem med betoning på nyproduktion av hyresrätter som hushåll med vanliga inkomster kan efterfråga tror jag är en viktig förutsättning för att få till en väl fungerande bostadsmarknad. En fungerande bostadsmarknad för alla hushåll kan bidra till att minska risken för att hushåll blir diskriminerade.
frs · H3121046 · 2016-04-13 00:00:00 — Dnr Ju2016/02766/ Svar på fråga 2015/16:1046 av (KD) Tomträtter har frågat statsrådet om han tänker ta några initiativ för att modernisera de regler som styr prisbilden för boende i tomträtt. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. De nuvarande reglerna om tomträtter och om hur tomträttsavgälder bestäms har varit föremål för översyn . Senast var det Tomträtts- och arrendeutredningen som hade i uppdrag att utreda vissa tomträttsfrågor. Som nämner föreslår utredningen i delbetänkandet Tomträttsavgäld och friköp (SOU 2012:71) bland annat förändrade regler för hur tomträttsavgälden bestäms. Betänkandet har remissbehandlats. Det blandade remissutfallet visar på frågans komplexitet. Beredningen av utredningens förslag pågår i . Regeringen återkommer när det arbetet är färdigt.
frs · H3121048 · 2016-04-13 00:00:00 — Dnr S2016/02434/FST Svar på fråga 2015/16:1048 av (M) Föräldraförsäkringen vid familjehemsplaceringar (M) har frågat mig om jag avser att agera för att öka flexibiliteten kring föräldraförsäkringen så att familjehemsföräldrar kan utnyttja den. Ersättningar och villkor vid familjehemsvård påverkar möjligheten att rekrytera och behålla familjehem. Familjehemsföräldrar har rätt till ersättning för vård av sjukt barn, den så kallade tillfälliga föräldrapenningen. De familjehemsföräldrar som är särskilt förordnade vårdnadshavare har även rätt till föräldrapenning. Vidare gäller även föräldraledighetslagen för familjehemsföräldrar, dock är viss ledighet enligt den lagen kopplad till tid då föräldrapenning utbetalas. Föräldraförsäkringen avser som huvudregel barn . statistik över barn och unga med heldygnsinsats enligt socialtjänstlagen (SoL) eller lagen med särskilda bestämmelser om vård av unga (LVU) 2014 visar att flertalet barn med en sådan insats är och därmed mest sannolikt inte berörs av föräldraförsäkringen. Vid vissa placeringar kan det förkomma att socialnämnden, med hänsyn till det placerade barnets behov, begär att en vuxen ska finnas hemma . Den familjehemsförälder som då är tjänstledig förlorar sin förvärvsinkomst. Kommuner och Landsting rekommenderar då att nämnden kompenserar för detta inkomstbortfall inklusive semesterersättning. utbetalas det arvode som har fastställts utifrån barnets förhållanden. De grundläggande förutsättningarna för en person att kombinera förvärvsarbete med uppdraget som familjehemsförälder får mot bakgrund av det ovan beskrivna anses vara goda. Jag avser därför inte vidta några åtgärder för att öka flexibiliteten i föräldraförsäkringen specifikt för gruppen familjehemsföräldrar.
frs · H3121049 · 2016-04-13 00:00:00 — Dnr Ju2016/02751/ Svar på fråga 2015/16:1049 av (L) som för nazikrigsförbrytare har frågat mig om jag är beredd att göra det möjligt att väcka åtal för folkmord, brott mot mänskligheten och krigsförbrytelser begångna . Som kontstaterar gäller att vissa av de allra allvarligaste brotten såsom mord och folkmord är undantagna från preskription. Genom lagändringar 2014 har listan över brott som är undantagna från preskription utvidgats till att omfatta även brott mot mänskligheten och grov krigsförbrytelse. Det finns goda skäl för att undanta de allra allvarligaste brotten från preskription. Det finns ett starkt samhällsintresse att sådana brott inte förblir ostraffade och det är viktigt för den som utsatts för ett sådant allvarligt brott att gärningsmannen kan ställas till ansvar. Dessutom medför den tekniska utvecklingen nya möjligheter att utreda gamla brott. Även internationella förpliktelser motiverar att vissa brott inte preskriberas. Även om det finns ett starkt samhällsintresse att de allra allvarligaste brotten inte förblir ostraffade måste all lagstiftning utformas i enlighet med såväl rättsstatliga principer som svensk grundlag. Den lagstiftning som undantar vissa brott från preskription tillämpas generellt retroaktivt i den meningen att även brott som begåtts före dess tillkomst men som inte preskriberats enligt äldre bestämmelser är undantagna från preskription. Det är dock inte förenligt med legalitetsprincipens förbud mot retroaktiv strafflagstiftning att besluta att nya bestämmelser om preskription ska gälla för redan preskriberade brott och jag har inte för avsikt att lämna något sådant förslag.
frs · H3121050 · 2016-04-13 00:00:00 — Dnr M2016/00937/Nm Klimat- och miljöministern samt vice statsministern Svar på fråga 2015/16:1050 av (M) Översyn av strandskyddet har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder med anledning av tillkännagivande om krav på översyn av strandskyddet och i så fall när. Så som jag redogjorde för i svaret på interpellation 2015/16:425 är det svenska strandskyddet tillsammans med allemansrätten unikt i ett internationellt perspektiv. Strandskyddsreglerna syftar till att skapa förutsättningar för allmänhetens tillgång till naturupplevelser och för bevarandet av biologisk mångfald i strandnära områden. Strandzonen är också särskilt viktig för biologisk mångfald. finns vissa möj-ligheter i reglerna för att främja landsbygdsutveckling och lokalt besluts-fattande. Strandskyddsdelegationens insatser med att i enlighet med sitt uppdrag utföra och samordna en informations- och kunskapsinsats om tillämp-ningen av strandskyddsreglerna har fyllt en viktig funktion och delega-tionens betänkande kommer att hanteras vidare av . Flera förändringar i strandskyddslagstiftningen har gjorts . Framför allt har ändringarna förändrat förutsätt-ningarna genom att beslutsrätten i högre utsträckning har flyttats till kommunerna och att dispensmöjligheten för landsbygdsutveckling i strandnära lägen () har tillkommit. Vidare trädde en regel om nya möjligheter för upphävande av strandskyddet vid små sjöar och vatten-drag i kraft så sent som . Jag och regeringen följer noga frågan om strandskyddsreglernas tillämp-ning och betydelse för både samhällsutvecklingen och bevarandet av de värden reglerna syftar till att skydda.
frs · H3121051 · 2016-04-13 00:00:00 — Dnr S2016/02503/FST Barn-, äldre- och jämställdhetsministern Svar på fråga 2015/16:1051 av (M) Brist på äldreboenden har frågat mig vilka konkreta åtgärder jag avser vidta med anledning av det uppkomna läget och hur jag avser säkerställa att äldre som har rätt till särskilt boende för äldre får de äldreboenden de har rätt till. Äldreomsorgen är ett kommunalt ansvar vilket innebär att kommunerna har skyldighet att planera och vidta åtgärder för att tillgodose de aktuella behoven hos befolkningen. Det är varje kommun som kan och ska bedöma hur de lokala behoven ser ut och hur de kommer att utvecklas. Beslut om utbyggnad av såväl särskilda boenden som hemtjänst har långsiktiga konsekvenser och kräver noggranna överväganden. Investeringsstöd är och har alltid varit ett bidrag avsett att stimulera byggande av t.ex. särskilt boende för äldre. Investeringsstöd är inte och har aldrig varit en huvudsaklig finansiering av särskilt boende för äldre. Det har dock enligt visat sig vara effektivt för att påskynda behövlig utbyggnad. Regeringen avser därför att införa ett nytt investeringsstöd. Stödet ska stimulera ombyggnation och nybyggnation av särskilt boende samt bostäder på den ordinarie bostadsmarknaden som riktar sig till personer . Bestämmelserna om anmälningsskyldighet av beslut som inte verkställts är viktiga också för att en nationell överblick ska vara möjlig. I förlängningen kan Inspektionen för vård och omsorg rikta förelägganden och ansöka om kännbara viten för kommuner som inte uppfyller sina skyldigheter. Antalet beslut om särskilt boende som ej verkställts och därför rapporterats till var 2013 3651 varav 1602 berodde på att bostad inte fanns. De övriga rapporterade besluten förklaras i de flesta fall av att den enskilde tackat nej till erbjuden plats och vill vänta tills plats på önskat boende blir ledig. 2015 rapporterades 5169 fall varav 2503 berodde på att bostad saknades. Cirka två tredjedelar av besluten kunde verkställas men tendensen visar sig något sjunkande . redovisade i en rapport hur de tillsammans med ett antal kommuner fann hur kartläggning av befintliga och kommande behov, noggrann analys av den enskildes behov och god samverkan mellan olika aktörer kunde bidra till att kommunerna snabbare kunde verkställa sina beslut. Sammanfattningsvis ser det ut som om tiden för verkställighet av beslut om särskilt boende tenderar att öka något vilket är oroande. Jag avser även i fortsättningen att noggrant följa utvecklingen.
frs · H3121052 · 2016-04-26 00:00:00 — Dnr N2016/02953/JM N2016/02954/JM N2016/02955/JM Svar på fråga 2015/16:1052 av (M) Skev konkurrens som drabbar svenska lantbrukare, fråga 2015/16:1071 av (M) Hot mot svensk lökodling och fråga 2015/16:1109 av (SD) Växtskyddsmedel i jordbruk och trädgårdsnäring har frågat mig vad jag tänker vidta för åtgärder för att svenska lantbrukare inte ska förfördelas och utsättas för skev konkurrens från andra medlemsstater i EU vid implementering av EU-direktiv i . refererar i frågan till Kemikalieinspektionens prövning av ömsesidiga erkännanden av produktgodkännanden för växtskyddsmedel. har frågat mig om jag på ett övergripande plan är beredd att se över de svenska regelverken så att de inte skapar så omfattande konkurrensnackdelar för de svenska lökodlarna. har frågat klimat- och miljöministern vilka åtgärder hon tänker vidta för att säkerställa att svenska jordbruket och trädgårdsnäringen fortsatt har tillgång till lämpliga och kostnadseffektiva bekämpningsmedel. Frågan har överlämnats till mig. Kemikalieinspektionen har ansvaret för bland annat prövning av ärenden rörande bekämpningsmedel. Prövningen av produktgodkännande styrs av EU:s förordning (1107/2009) om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden. Syftet med prövningen är att säkerställa en hög skyddsnivå både för människors och djurs hälsa och för miljön samt att förbättra den inre marknadens funktionssätt och förbättra jordbruksproduktionen. Det är inte min uppgift att uttala mig om Kemikalieinspektionens tillämpning av regelverket i enskilda ärenden. Kemikalieinspektionens beslut går att överklaga till mark- och miljödomstolen. Den som har fått ett avslag på en ansökan om godkännande av ett växtskyddsmedel kan på så sätt få en prövning om Kemikalieinspektionens beslut varit korrekt i förhållande till gällande rätt. skulle lagt fram en rapport om bland annat effekterna av förordningen 1107/2009 på jordbrukets diversifiering och konkurrenskraft samt på människors hälsa och på miljön. Översynen är försenad. Mot bakgrund av översynen anordnade tillsammans med Miljö- och ett diskussionsmöte för svenska aktörer. Effekter på konkurrenskraften blir en viktig del av översynen, som ger möjlighet att belysa den typ av frågor som , och tar upp. Jag tror på det svenska jordbruket och den svenska maten. Det är därför som jag och regeringen kommer att lägga fram en proposition om en ny livsmedelsstrategi till . Mål för arbetet med en livsmedelsstrategi är att öka sysselsättningen, produktionen, exporten, innovationskraften och lönsamheten i livsmedelsproduktionen som de relevanta nationella miljömålen nås. Utgångspunkten i arbetet med livsmedelsstrategin är att det finns en stor potential i den svenska livsmedelsproduktionen och efterföljande led. Svensk livsmedelsproduktion har förutsättningar att bidra till ökad tillväxt och sysselsättning i hela landet och till regeringens mål om lägst arbetslöshet i EU 2020. Ett konkurrenskraftigt jordbruk är nödvändigt för att uppnå detta vilket bl.a. förutsätter tillgång till effektiva växtskyddsmedel och metoder för ett hållbart växtskydd.