ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H311707 · 2016-01-28 00:00:00 — Fråga 2015/16:707 Minderåriga som vistas i utan vårdnadshavare av (KD) till Statsrådet (S) har problem uppstått med det stora antalet nordafrikanska – företrädesvis marockanska – minderåriga, utan vårdnadshavare och ofta utan rätt att vistas i , som lever på gatan i framför allt och . Många av dessa barn och unga har tidigare levt på gatan i sina hemländer eller i andra EU-länder, de saknar oftast id-handlingar och har i de flesta fall inte skyddsskäl, även om de självklart lever i en mycket utsatt situation. har uppgett till SVT () att denna grupp med ensamkommande är mycket skeptisk till den hjälp som erbjuds. Många avviker från de boenden där de placeras och befinner sig i stället i . Enligt poliser som har uttalat sig till bland annat SVT () är situationen i centrala huvudstaden, där ett hundratal från denna grupp befinner sig, ”helt ohållbar”. Ett stort antal av dessa minderåriga uppges livnära sig på att begå olika typer av brott, som exempelvis grova stölder och personrån. Polisen uppger att den är i det närmaste maktlös i arbetet mot den brottslighet som denna grupp av ungdomar ligger bakom. Eftersom deras identiteter är okända kan de oavsett sin riktiga ålder uppge att de är exempelvis och därmed bli i det närmaste straffimmuna. Många poliser känner därför, av förklarliga skäl, en stor frustration. Men i och med att kåren behöver lägga stora resurser på denna brottslighet minskar också deras möjligheter att stävja andra ungdomsbrott. Tryggheten och säkerheten i och blir också svårare att upprätthålla. har inte velat återta sina medborgare från . Inrikesministern träffade dock talmannen för det marockanska representanthuset och har efter det samtalet uppgett att öppnar för att i större utsträckning ta tillbaka sina medborgare. Detta är mycket positivt, och arbetet med att få ett återtagandeavtal på plats bör påskyndas. Det är dock uppenbart att det system som har gällande minderåriga utan vårdnadshavare inte är anpassat för denna grupp av unga ensamkommande. Inte heller det svenska rättssystemet är anpassat till denna nya situation. Min fråga till statsrådet blir därför: Vilka åtgärder kommer statsrådet att vidta för att denna grupp av minderåriga inte ska kunna fortsätta att begå brott på det sätt som sker?
fr · H311708 · 2016-01-28 00:00:00 — Fråga 2015/16:708 rapport av (M) till Statsrådet (S) I en nyligen publicerad rapport, !, från konstateras det att viktiga beslutsunderlag som översvämnings- och skyfallskarteringar har enbart fokuserat på områden. Enligt saknas kunskapen om hur jordbruket och landsbygden påverkas av översvämningar i samhällets riskarbete. Enligt är det viktigt att ha en gemensam dialog och en gemensam hantering av översvämningar. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka initiativ är statsrådet beredd att ta med anledning av det som har framförts i ?
fr · H311709 · 2016-01-28 00:00:00 — Fråga 2015/16:709 Region av (M) till Statsrådet (S) Statsrådet och regeringen har i dir. 2015:77, Ny indelning av län och landsting, initierat en utredning som ska föreslå en ny läns- och landstingsindelning i . Denna nya indelning ska innebära att delas in i väsentligt färre län och landsting. Syftet är bland annat att skapa en ändamålsenlig indelning och effektiva organisationer. Statsrådet har inte uttalat sig om exakt hur stora dessa nya regioner ska vara, sett till befolkningsmängden inom deras områden, men förhandlingspersonerna har konstaterat att det rör sig om regioner i storleksordningen mellan en halv och 1,5 miljoner människor. Detta är ett digert arbete som även i områden med stark arbetsmarknadskoppling och gemensam infrastruktur kräver fingertoppskänsla när nya gränser dras. Om detta ska ske i samförstånd med kommunerna och landstingen är ännu inte helt klarlagt. En region som sticker ut är , vilket kommer att kräva särskilda lösningar i en ny regionindelning. har med sitt öläge speciella förutsättningar vad gäller arbetsmarknad, sjukvård och infrastruktur. Samtliga av dessa faktorer härrör till att är en ö som har långt till närmaste närliggande kommun. har till exempel, i jämförelse med andra kommuner av samma storlek, betydligt sämre förutsättningar till arbetspendling över kommungränserna. När andra kan ta tåget eller bilen måste gotlänningar ta färjan eller flyget. På samma sätt är det ytterst nödvändigt att Region har ett sjukhus på ön – att ta sig till närmast närliggande kommun kan ta . Listan kan göras lång och inkluderar även organisationen av på . Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Är statsrådet beredd att titta på särskilda lösningar för Region i den nya regionindelningen som tar hänsyn till att är en ö?
fr · H311710 · 2016-01-28 00:00:00 — Fråga 2015/16:710 Åtgärder när det gäller infrastrukturen i Fyrbodalsområdet av (KD) till Statsrådet (S) Fyrbodalsområdet är ett annat namn på stora delar av och och består av 14 kommuner. växer och orterna runt omkring blir mer och mer beroende av fungerande arbetskraftspendling, godsflöde och snabbare transporter. För att gynna arbetsmarknaden, miljön och godstransporter i norra och även andra delar av krävs en stärkt och förbättrad infrastruktur. Detta gäller särskilt för järnvägsförbindelserna. För att människor som bor i ska kunna dra nytta av närheten till med dess arbetsmarknad, kulturliv med mera är en viktig prioritering att dubbelspår läggs mellan och . Men även andra områden i regionen bör prioriteras. Förutom dubbelspår mellan och finns ett stort behov av utbyggnad av norrut liksom en upprustning av Dal-Västra och Lysekilsbanan, för att nämna några. Dessutom krävs ett snabbtågsbygge mellan ––. Med anledning av det ovan sagda vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att Fyrbodalsområdets infrastruktur förbättras med avseende på näringsliv, pendling och besöksnäring?
fr · H311711 · 2016-01-28 00:00:00 — Fråga 2015/16:711 Skärpta straffskalor i samband med matbedrägerier av (M) till Statsrådet (S) En tydlig innehållsmärkning av livsmedel garanterar att konsumenter kan göra informerade val. Det är ett kontrakt, mellan livsmedelsproducenten och konsumenten, som ska värnas. Dessutom är olika typer av märkning ofta resultatet av livsmedelsbranschens egna ansträngningar. Detta bör tas på stort allvar: Ett fåtal oseriösa aktörer riskerar inte bara sina kunders förtroende, utan äventyrar också anseendet för en hel bransch. har ett stort fall av matbedrägeri uppdagats, där två företag misstänks ha sålt tonvis av utländskt kött som svenskt och kravmärkt. Frågan om straff för matbedrägerier är därmed återigen på tapeten. När larmade om det specifika fallet kommenterade landsbygdsminister till TT på följande sätt: – Jag är medveten om önskemål om en skärpning av straffskalan, men det är en komplex fråga. I vissa fall kan givetvis straffbestämmelser i annan lagstiftning aktualiseras, till exempel och lagen om straff för smuggling, där fängelsestraff kan vara aktuellt. Efter att nyheten sedan briserat verkar landsbygdsministern ha bytt fot. I en intervju med P4 menar landsbygdsministern att han inte är främmande för att skärpa straffskalorna ytterligare, och dessutom inkludera fängelse. Detta är en positiv nyhet. Gott djurskydd och en låg antibiotikaanvändning är en konkurrensfördel för svenska livsmedelsproducenter. Att vårt höga anseende ska urholkas, och i förlängningen försämra vår konkurrenskraft, till följd av slapphänthet mot oseriösa aktörer är otänkbart. Därför är det viktigt att landsbygdsministern också följer upp sina löften med verklig politik – förslagsvis genom en proposition till riksdag. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Har statsrådet tagit några initiativ för att skärpa straffskalorna vid matbedrägerier?
fr · H311712 · 2016-01-26 00:00:00 — Fråga 2015/16:712 Miljardbluff inom äldreomsorgen av (M) till Statsrådet (S) Det är att kraftigt överdriva betydelsen av regeringens omdisponeringar och omprioriteringar i budgeten som avser äldreomsorgen när dessa kallas för miljardsatsningar. Ett tydligt exempel är den påstådda satsningen på och därefter under resterande delar av mandatperioden. blev det kvar efter omdisponeringar och omprioriteringar. kommer det att handla om . Det står att läsa om på s. 143 i vårpropositionen. Vänsterregeringen och statsrådet hävdar vidare att de satsar på en stor utbyggnad och gör en särskild satsning på särskilda boenden inom äldreomsorgen. Denna "enorma" satsning innefattar till hela 290 kommuner. Det kan låta som mycket pengar, men vad kommer dessa resurser att egentligen räcka till när det gäller investeringar i särskilda boenden för äldre? I har ett nybyggt äldreboende med 60 lägenheter uppförts, vilket kostade . I byggdes ett äldreboende omfattande 146 lägenheter till en kostnad av . I finns ett nybyggt äldreboende omfattande 80 lägenheter till en kostnad av . I finns ett nybyggt äldreboende omfattande 54 lägenheter till en kostnad av . Då blir bilden än mer tydlig, när verkligheten fylls med innehåll snarare än vackra ord, vad 150 miljoner egentligen räcker till för 290 kommuner. Det är uppenbart att regeringens löften att åstadkomma fler särskilda boenden för allt fler äldre är orimliga och att de inte kan förverkligas. Mot bakgrund av ovanstående vill jag till regeringen och ansvarigt statsråd ställa följande fråga: På vilket sätt tänker regeringen och statsrådet se till att förverkliga regeringens löften att åstadkomma fler särskilda boenden för allt fler äldre?
fr · H311713 · 2016-01-28 00:00:00 — Fråga 2015/16:713 Regeringens höjning av hemtjänstavgiften av (M) till Statsrådet (S) Regeringen och statsrådet påstår att de genomför miljardsatsningar inom äldreomsorgen. Det är att kraftigt överdriva betydelsen av regeringens omdisponeringar och omprioriteringar i budgeten som avser äldreomsorgen. Två tydliga exempel är den påstådda satsningen på och därefter under resterande delar av mandatperioden. blev det kvar efter omdisponeringar och omprioriteringar. kommer det att handla om . Det står att läsa om på s. 143 i vårpropositionen. I detta har vi regeringens avgiftshöjning inom som betyder att äldre får i höjda avgifter inom . Detta påverkar såklart de mest utsatta och mest behövande äldre mest, vars ekonomi frestas. Ansvarigt statsråd brukar hävda att regeringen genomför kraftiga satsningar när det i själva verket handlar om höjda avgifter inom och särskilt boende som leder till att de mest utsatta äldre, ofta kvinnor med störst omsorgsbehov och lägre inkomster, drabbas hårt. Så ska inte våra äldre, som har byggt starkt, behandlas. Före valet var detta inte heller en fråga för diskussion, det vill säga att Socialdemokraterna skulle genomföra avgiftshöjningar efter valet. Det är inte undra på att det nu pågår ett hemtjänstuppror i landet. Våra äldre förtjänar bättre än regeringen och ansvarigt statsråd , som påstår att regeringen satsar miljarder på äldreomsorgen när den egentligen omprioriterar och höjer avgifterna i och försöker dölja effekterna av höjningen för de äldre och deras anhöriga. Avgiftshöjningarna är icke värdiga och orättvisa. Mot bakgrund av ovanstående vill jag till regeringen och ansvarigt statsråd ställa följande fråga: Är regeringen och statsrådet beredda att dra tillbaka avgiftshöjningarna inom ?
fr · H311714 · 2016-01-29 00:00:00 — Fråga 2015/16:714 Alkobommar i svenska hamnar av (M) till Statsrådet (S) skrev infrastrukturministern under en artikel i med rubriken är här för att stanna. I artikeln skriver statsrådet och (MP) att den försöksverksamhet med alkobommar i och som genomförts haft mycket god effekt. har jag dock inte sett eller hört talas om några alkobommar i svenska hamnar. Dessutom skriver statsrådet att alkobommarna kommer att hjälpa regeringen att nå sitt mål om att ska nå EU:s lägsta arbetslöshet . Det är givetvis glädjande att infrastrukturministern tar hänsyn till jobbskapande effekter av regeringens förslag, så som statsminister en gång lovade skulle ske. Av artikeln framgår dock inte något om vilka beräkningar som gjorts på av sysselsättningseffekterna av just alkobommar. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet när vi kan förvänta oss att alkobommarna kommer på plats och hur många arbetstillfällen regeringen beräknar att alkobommarna kommer att bidra till .
fr · H311715 · 2016-01-29 00:00:00 — Fråga 2015/16:715 Åtgärder mot investeringsbedrägerier av (M) till Statsrådet (MP) rapporterade om att statistik från visar att antalet så kallade investeringsbedrägerier ökat kraftigt . Enligt har tusentals privatpersoner och företag drabbats. Polisanmälningarna leder mycket sällan till åtgärder. Investeringsbedrägeri innebär att någon luras att köpa värdepapper som egentligen inte har något värde eller som är falska. Det rör sig företrädesvis om påstådda aktiemäklare som agerar från utlandet och som riktar sig till människor med tillgångar. Försäljarna är ofta mycket skickliga, och till sitt stöd har de inte sällan skickligt utformade hemsidor och i vissa fall till och med en falsk börs. Denna typ av bedrägerier är mycket allvarlig. Enligt är det inte ovanligt att människor blir av med belopp på mellan och 2 till . Det är mycket allvarligt att vi nu kan konstatera att denna brottslighet ökar kraftigt. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet: Vilka åtgärder avser statsrådet och regeringen att vidta för att komma till rätta med det ökande antalet investeringsbedrägerier?
fr · H311716 · 2016-01-29 00:00:00 — Fråga 2015/16:716 Konsekvenser av försämringen av ROT-avdraget av (L) till Finansminister (S) Regeringen förändrade ROT-avdraget. Man valde att sänka procentsatsen för avdrag, från av arbetskostnaden ned till . Förändringen var i strid med dels vallöften från regeringspartierna och dels bedömningen av försämringens effekt. Vi från oppositionen påtalade att en försämring skulle leda till ett ökat antal svarta jobb i branschen och en dyster utveckling bland företagen. Dessa farhågor fanns . 2 000 byggföretagare svarade på en enkät om hur regeringens försämring av ROT-avdraget skulle påverka dem. Där svarade nästan alla små och medelstora byggföretag att de trodde att svartjobben kommer att öka när försämringen av ROT-avdraget trädde i kraft. Den visade även att var fjärde företag antingen bestämt sig för eller överväger att minska antalet anställda. har tidigare konstaterat att sedan ROT- och RUT-avdragen infördes har acceptansen bland allmänheten för anlitande av svart arbetskraft minskat. Även och varnade för att svartjobben kommer att öka i och med regeringens försämring. Kritikernas farhågor verkar tyvärr bli verklighet. Byggindustrier konstaterar nu att det skett en ”stor minskning för rot-jobben efter årsskiftet.”. Många av deras medlemsföretag meddelar nu att de blir tvungna att säga upp folk, och byggindustrier varnar nu för att det kommer fler uppsägningar och att antalet svarta jobb kommer att öka. Jag vill därför fråga finansminister : Bedömer finansministern att antalet svarta jobb kommer att öka med regeringens försämring av ROT-avdraget, och leder försämringen av avdraget enligt finansministerns bedömning regeringen närmare eller längre ifrån sitt mål om EU:s lägsta arbetslöshet?
fr · H311723 · 2016-01-29 00:00:00 — Fråga 2015/16:723 Fler doggybags även i av (S) till Statsrådet (S) Enligt har butiker och restauranger blivit bättre på att sortera ut matavfall. Det är alltså mindre mat i den vanliga soppåsen jämfört med tidigare. Men en stor del av matavfallet från just restauranger och butiker utgörs fortfarande av matsvinn, alltså livsmedel som skulle kunna ätas. Hos restauranger är det frukt och grönsaker som står för den största andelen () av den mat som kastas. För livsmedelsbutiker står kött, fisk och ägg för de största avfallsmängderna () följt av frukt och grönsaker (). Även hushållen har minskat sitt matavfall men svarar fortfarande för den största delen matavfall i , i storleksordningen , motsvarande ca per person och år. Klart är att det finns både pengar och bättre miljö att hämta om vi blir bättre på att hushålla med maten. I andra länder finns det nya initiativ för att rutinmässigt ändra på kulturen att slänga mat. Exempelvis har en ny lag som ska minska matsvinnet. måste alla restauranger som serverar fler än 150 måltider sortera matavfallet för att minska matsvinnet. Med den nya lagen följer en stark rekommendation att restaurangerna ska erbjuda sina gäster att ta med en doggybag med matresterna hem. Utifrån ett initiativ från , och har organisationerna lett informationskampanjer om hur mycket som slängs och hur mycket pengar en familj skulle kunna spara om maten användes på ett bättre sätt. Det är en bra kampanj, men frågan är om det inte behövs mer för att lösa problemet. Vilka initiativ är statsrådet beredd att ta för att likt arbeta för att stoppa matsvinnet?
fr · H311724 · 2016-01-29 00:00:00 — Fråga 2015/16:724 Effekterna av sänkningen av ROT-avdraget av (M) till Finansminister (S) Införandet av ROT-avdraget har visat sig vara en framgång för byggbranschen. Avdraget har bidragit till minskat svartjobb i branschen och till att antalet varaktiga jobb har ökat. Införandet av har också inneburit att efterfrågan på svarta hantverkstjänster har minskat. Minskat svartjobb innebär ökad trygghet för privatpersoner som beställer byggtjänster, eftersom arbetet utförs av företag med ordnade anställningsförhållanden och gällande försäkringar för utfört arbete. Effekten har också blivit positiv för byggmaterialhandeln, eftersom minskningen av svartjobben har lett till sundare affärer tack vare transparens och sjystare affärsvillkor. står nu inför flera stora utmaningar. Dels gäller det att med kraft öka bostadsbyggandet, både när det gäller nyproduktion men också när det gäller renovering och ombyggnationer av befintligt bostadsbestånd. Då är det viktigt med långsiktiga spelregler för branschen, eftersom större byggprojekt har en ledtid . En annan utmaning är att hitta jobb för de många nyanlända invandrare som kommer till . Byggbranschen är en sektor som har stort behov av kompetenta medarbetare för att möta efterfrågan på fler bostäder. Med anledning av ovanstående önskar jag fråga finansminister : Hur kommer finansministern att följa upp effekterna av sänkningen av ROT-avdraget på byggbranschen, och vilken beredskap har regeringen för att sätta in relevanta åtgärder om det visar sig att svartjobben åter kommer att öka?
frs · H312475 · 2016-01-13 00:00:00 — Dnr S2015/08002/FST Barn-, äldre- och jämställdhetsministern Svar på fråga 2015/16:475 av (M) Behov av mer åtgärder för har frågat mig om jag och regeringen avser att vidta åtgärder för att underlätta för temporärt med anledning av det extraordinära och allvarliga läge befinner sig i, genom att ta bort fyramånadersgränsen temporärt vid socialnämndens utredningar samt genom att stärka informationsplikten till den enskilde löpande och inte minst när utredningen beräknas avslutas. När det gäller tidsgränsen för socialnämndens utredning är huvudregeln att utredningen ska vara slutförd senast . Av 11 kap. 2 § andra stycket socialtjänstlagen framgår dock att om det finns särskilda skäl får socialnämnden besluta att förlänga utredningen . Utan en tidsgräns finns det en risk att utredningar blir liggande orörda , och därmed en risk för att barn far illa . En problematik är vidare att vidden av vissa problem inte blir tydlig förrän en utredning har inletts. För att se över om det finns möjliga och lämpliga regellättnader för att underlätta handläggning utifrån den rådande flyktingsituationen genomförs en rättslig analys av socialtjänstlagen inom .
frs · H312477 · 2016-01-13 00:00:00 — Dnr S2015/08011/JÄM Barn-, äldre- och jämställdhetsministern Svar på fråga 2015/16: 477 av (S) Humanitärt stöd för kvinnor som flytt till har frågat mig om - och hur - kan agera för att kvinnor som flytt till ska hanteras på ett humanitärt sätt, mot bakgrund av de ökade risker för övergrepp och våld som kvinnor på flykt är utsatta för. Att våld och övergrepp mot kvinnor ska upphöra är en högt prioriterad fråga i regeringens feministiska politik, och därmed för mig som jämställdhetsminister. Det finns mycket vi kan göra i för att kvinnor på flykt utsatta för våld och övergrepp ska få ett humanitärt bemötande. Jag har bl.a. tagit upp den frågan med EU-kommissionär vid hennes besök i . Vid det mötet deltog också ett antal organisationer. En viktig fråga i sammanhanget är att tidigt upptäcka om en kvinna utsatts för våld och övergrepp och att vid behov erbjuda de insatser hon behöver. , hälso- och sjukvården och har ett ansvar i detta arbete. För att säkra arbetet finns handböcker som stöd för personalen. I t.ex. av utlänningsärenden framgår bl.a. vikten av en god fysisk intervjumiljö, enskilda samtal med den asylsökande och att den enskilde får möjlighet att välja kön på utredare, tolk och offentligt biträde. Inom pågår även ett utvecklingsarbete med fortbildning och metodutveckling för att stärka jämställdhet och likabehandling inom myndigheten. För att stärka kommunernas och hälso- och sjukvårdens förmåga att hantera de ökade behoven med anledning av flyktingsituationen har kommuner och landsting tillförts 9, i den extra ändringsbudgeten 2015. Även organisationer i det civila samhället och trossamfund har en viktig roll vid mottagande och nyanländas etablering. För att stärka deras arbete har de tilldelats i den extra ändringsbudgeten 2015. Regeringen har därutöver gett och fyra uppdrag att stödja och underlätta hälso- och sjukvårdens utmaningar att kunna ge vård till alla flyktingar som kommer till , bl. a att säkerställa landstingens förmåga att erbjuda hälsoundersökningar till alla asylsökande.
frs · H312481 · 2016-01-08 00:00:00 — Dnr Ju2015/09759 Svar på fråga 2015/16:481 av (L) Framtidens polisutbildning har frågat mig när regeringen beslutade att polisutbildningen skulle bli akademisk. Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att förseslå hur grundutbildningen till polisman ska kunna omformas till en högskoleutbildning. En parlamentarisk referensgrupp tillsattes också, där ingår. Betänkandet ska enligt direktiven överlämnas till regeringen . Utredaren ska presentera förslag på hur den grundläggande utbildningen till polisman kan omformas till en högskoleutbildning. Bland annat ingår det att utforma förslag till en examensbeskrivning för den examen som den föreslagna utbildningen ska leda fram till, klargöra hur vetenskaplig grund ska kunna säkerställas i utbildningen, föreslå regler för tillträde m.m. samt utarbeta nödvändiga författningsförslag och bedöma och beskriva de ekonomiska konsekvenserna av de alternativ som utredaren föreslår. När utredningen har presenterat sitt betänkande och det har remitterats, kommer förslaget att beredas och regeringens förslag för framtidens polisutbildning att formuleras.