frs · H412147 · 2016-10-26 00:00:00 — Dnr Fi2016/ 03683/S3 Svar på fråga 2016/17:147 av (V) Det nordiska dubbelbeskattningsavtalet har frågat mig om jag avser att verka för att det nordiska dubbelbeskattningsavtalet ses över och revideras. Frågan tar avstamp i ett antal frågor som varit föremål för behandling inom ramen för det nordiska samarbetet med att aktivt avlägsna gränshinder inom , ett arbete som koordineras genom . Innan jag besvarar den ställda frågan vill jag därför kort beröra de gränshinderfrågor som tar upp. Beskattningen av fast anställda kulturarbetare är i första hand ett problem för personer bosatta i med fast anställning i , eftersom inkomstskatten i är markant högre än i . I fråga om i bosatta personer med fast anställning utanför kultur- och idrottssektorn som pendlar till , medger intern dansk lagstiftning att inkomsterna i helt undantas från beskattning i . En förutsättning för detta är dock att personerna i fråga tillhör svensk socialförsäkring, vilket normalt är fallet vid fast anställning. Något motsvarande undantag medges dock inte i förhållande till anställda inom kultur- och idrottssektorn som omfattas av svensk socialförsäkring. Denna fråga bör således lösas inom ramen för intern dansk lagstiftning och inte via det nordiska skatteavtalet. När det gäller beskattning av pensioner innebär skatteavtalet att beskattning sker på den nivå som gäller i det land där mottagaren av pensionen är bosatt och utnyttjar allmän service. Det är rimligt att inflyttade pensionärer beskattas på samma nivå som pensionärer i allmänhet i bosättningslandet, även när pensionen betalas ut från ett annat land. säkerställer att dubbelbeskattning inte uppstår. Detta har meddelat som i sin årsrapport anger att gränshindret är löst. Någon felaktig beskattning av studiestöd sker inte. Danska studiemedel är skattepliktiga och därmed bruttoberäknade. Om mottagaren är bosatt i blir däremot dessa studiemedel skattefria eftersom studiemedel generellt inte beskattas enligt intern svensk rätt, som skatteavtalet bara ger rätt att beskatta medlen. Den icke-beskattning som uppstår är således i överensstämmelse med gällande regler och de berörda studenterna upplever nog inte detta som ett gränshinder. Men det är förstås inte bra om beskattning inte sker av studiemedel som är avsedda att beskattas och beräknade därefter. Detta är något vi kommer att diskutera nästa gång skatteavtalet ska omförhandlas. När det slutligen gäller frågan om norsk trygdeavgift, så är denna avgift enligt svensk rätt en socialavgift som i inkomstskattehänseende ska behandlas på samma sätt som socialavgifter i allmänhet. Eftersom svenska socialavgifter som erläggs för en löntagare ju inte ses som skattepliktig inkomst för denne, medges således avdrag från inkomsten för trygdeavgiften. Att medge avräkning från skatten för trygdeavgiften vore däremot ett avsteg från denna princip som skulle innebära en särbehandling av trygdeavgiften. Som jag nämnde ovan kan frågan om studiemedel komma att diskuteras vid nästa omförhandling av det nordiska skatteavtalet. Någon omförhandling i dessa delar är dock inte planerad. Arbetet med det nordiska skatteavtalet kommer att vara fokuserat på att gemensamt anpassa avtalet till de nya standarder på skatteavtalsområdet som utarbetats inom ramen för /G20:s så kallade BEPS-projekt (Base Erosion and Profit Shifting).