ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H3121084 · 2016-04-20 00:00:00 — Dnr A2016/00834/A Svar på fråga 2015/16:1084 av (SD) Nyanländas utbildningsnivå har frågat mig om jag bedömer att utbildningsnivån hos de nyanlända är hög, och om jag delar statsministerns uppfattning när det gäller syriernas utbildningsnivå. Utbildningsnivån bland de nyanlända som deltar i Arbetsförmedlingens etableringsuppdrag har ökat. var det som hade en eftergymnasial utbildning som är eller längre och som hade en eftergymnasial utbildning som är kortare än . I genomsnitt har de som deltar i etableringsuppdraget och är födda i en högre utbildningsnivå jämfört med genomsnittet för övriga deltagare. Även om utbildningsnivån bland deltagarna i etableringsuppdraget har ökat är det många nyanlända som endast har förgymnasial utbildning. var det av deltagarna i etableringsuppdraget som hade en förgymnasial utbildning som var kortare än . Många av de nyanlända inom etableringsuppdraget är unga. Av de kvarstående var och har kvar . För att fler ska komma i arbete behöver vi förbättra möjligheterna till utbildning och matchningsinsatser så att människor har den kunskap, den kompetens och de färdigheter som efterfrågas på arbetsmarknaden. Behovet av insatser är tydligt då det råder brist på arbetskraft inom flera områden som arbetslösheten är hög bland dem med kort utbildning.
frs · H3121085 · 2016-04-20 00:00:00 — Dnr Fi2016/01451/E4 Svar på fråga 2015/16:1085 av (M) Offentliga utgifter har frågat mig om jag ser några problem med att drygt hälften av den samlade ekonomin utgörs av offentliga utgifter. Statistiken som hänvisar till avser den offentliga sektorns totala utgifter, varav ca en tredjedel utgörs av transfereringar. Eftersom transfereringar inte utgör en del av BNP, som mäter värdet av den samlade produktionen, är de totala offentliga utgifterna ställda i relation till BNP ett missvisande mått på den offentliga sektorns andel av den totala ekonomin. Svensk ekonomi utvecklas mycket starkt och BNP ökar kraftigt. Tillväxten skedde på bred front och drevs av en stark investeringsutveckling, en stabil utveckling av hushållens konsumtion samt en snabbt ökande offentlig konsumtion och export. Den svenska modellen är unik och har gjort till ett föregångsland i världen. Den består av välfärdstjänster av hög kvalitet, aktiv arbetsmarknadspolitik och goda omställningsförsäkringar. Gemensamt finansierade välfärdstjänster, såsom barnomsorg, äldreomsorg, utbildning och sjukvård, är centrala delar i den svenska modellen. I ett fungerande välfärdssamhälle ska sjukdom, skada, funktionsnedsättning eller arbetslöshet inte medföra ekonomisk utsatthet. Den svenska modellen bygger på att alla är med och bidrar. Det har skapat förutsättningar för hög tillväxt och sysselsättning. Det har också lagt grunden till ett samhälle som håller ihop och som präglas av jämlikhet. Den förra regeringen valde sänkta skatter framför satsningar på välfärden. Investeringarna i välfärden har varit eftersatta. Regeringen prioriterar att utveckla samhällsbygget genom att stärka välfärden och har sedan regeringsskiftet genomfört stora satsningar på skola, vård och omsorg. Välfärden bidrar därmed till sammanhållning, jämlikhet och jämställdhet i samhället.
frs · H3121086 · 2016-04-20 00:00:00 — Svar på fråga 2015/16:1086 av (KD) Den oroande utvecklingen i har frågat mig vad jag utifrån roll i landet avser göra för att stoppa den oroande utvecklingen rörande mänskliga rättigheter i . Värnandet om mänskliga rättigheter står som bekant högt upp på regeringens utrikespolitiska agenda. Jag håller med om att de exempel hon anför ger anledning till oro. Genom vår ambassad i förs en löpande dialog med våra partners om situationen beträffande mänskliga rättigheter i landet. Frågorna tas också regelmässigt upp vid bilaterala samtal på politisk nivå. Senast skedde detta under statsrådet besök i . Statsrådet uttryckte då oro över utvecklingen och lyfte särskilt fram frågan om den fängslade oppositionspolitikern . Våra synpunkter kommer också till uttryck genom EU som i flera uttalanden reagerat mot inskränkningar av press- och yttrandefriheten. Genom EU för vi också en dialog med om specifika frågor som exempelvis tillämpningen av dödsstraff. Jag vill tillägga att inte ger bilateralt bistånd till . Däremot ger Sida stöd till svenska civilsamhällsorganisationer, myndigheter och universitet som bedriver bistånd inom prioriterade områden och som själva beslutar om val av partners och länder. Vi avser noga följa utvecklingen och följa upp frågorna i vår fortsatta dialog med .
frs · H3121087 · 2016-04-20 00:00:00 — Dnr Ju2016/03077/ Svar på fråga 2015/16:1087 av (V) Organiserade högerextrema mobbar har frågat mig vilka initiativ jag avser att vidta för att förhindra att organiserade högerextrema mobbar som Soldiers of tillåts sprida oro och rädsla på våra gator. Att känna sig trygg och säker i samhället oavsett politisk åskådning, sexuell läggning, könstillhörighet, hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung är en prioriterad fråga för mig och regeringen. Det är något som alla i har rätt till. grunduppgift är att upprätthålla allmän ordning och säkerhet och att garantera allmänheten skydd. I den uppgiften ligger bland annat att förebygga, förhindra och upptäcka brottslig verksamhet och andra störningar av den allmänna ordningen. I den mån olika grupperingar begår brott eller stör den allmänna ordningen har polisen således möjlighet att ingripa. När det gäller politiskt motiverad våldsbejakande extremism finns det ett nära samarbete mellan och Säkerhetspolisen, som har till uppgift att inhämta och analysera information för att kartlägga de grupper som kan tänkas utgöra ett hot mot . Jag bedömer att de båda myndigheterna har kapacitet att fullfölja sina uppdrag och de har dessutom tilldelats extra resurser . Arbetet för att säkerställa allas lika rätt till att känna trygghet på våra gator kommer även fortsättningsvis att vara en prioriterad fråga för mig och regeringen.
frs · H3121090 · 2016-04-20 00:00:00 — Dnr M2016/01050/Nm Klimat- och miljöministern samt vice statsministern Svar på fråga 2015/16:1090 av (KD) Kostsamma vattenanslutningar har frågat mig om jag avser att ta några initiativ till att förändra lagstiftningen avseende vatten och avlopp. En väl fungerande vatten- och avloppshantering är angeläget av både miljö- och hälsoskäl. Miljökvalitetsmålet Ingen övergödning kommer inte kunna nås utan ytterligare åtgärder och både de kommunala och de små avloppen bidrar till övergödningen. Det stora antalet små avloppsanlägg-ningar med bristfällig rening riskerar också att förorena dricksvatten och badvatten. Lagen (2006:412) om allmänna vattentjänster syftar till att säkerställa att vattenförsörjning och avlopp ordnas i ett större sammanhang, om det behövs med hänsyn till skyddet för människors hälsa eller miljön. Om det med hänsyn till skyddet för människors hälsa eller miljön behöver ordnas vattenförsörjning eller avlopp i ett större sammanhang för en viss befintlig eller blivande bebyggelse, skall kommunen se till att behovet tillgodoses. Det innebär bland annat att kommuner kan besluta att indi-viduella fastighetsägare ska ansluta sig till det kommunala vatten- och avloppsnätet. Kommunen kan också godkänna en för flera fastighets-ägare gemensam lösning utanför det kommunala nätet. Storleken på verksamhetsområden och kostnaderna för anslutning varierar beroende på lokala förutsättningar och behov. Självfallet påverkar de lokala förut-sättningarna och behoven i det enskilda fallet också valet av teknik och valet av organisatorisk form för Va-systemet. Det är viktigt att vi har en god vattenkvalitet i . Vad gäller avlopp finns det även ett hälsoperspektiv och hanteringen av avloppsfraktioner ska kunna skötas på ett hygieniskt acceptabelt sätt så det inte föreligger risk för olägenhet för människors hälsa. En korrekt avloppslösning ska bidra till att säkerställa att vi har ett dricksvatten av god kvalitet. Va-lagen ger utrymme för fastighetsägare, när det bedömds lämpligt, att själva ansvara för vatten och avlopp antingen enskilt eller tillsammans med andra i samfällighetslösningar. I de fall där en allmän va-anläggning inte är påkallad med hänsyn till skyddet för människors hälsa och miljön finns det inget som hindrar en fastighetsägare inom ett område där det kommunala vatten- och avloppsnätet ännu inte är utbyggt att enskilt eller i grupp ansöka hos kommunen om tillstånd till en egen lösning. Om man inte är nöjd med kommunens beslut i frågan kan beslutet överklagas till och sedan vidare till mark- och miljödomstol. Jag ser inget behov av att se över regleringen på området.
frs · H3121091 · 2016-04-20 00:00:00 — Dnr N2016/02754/DL Svar på fråga 2015/16:1091 av (M) Djursjukskötarutbildningen och djurskyddet har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att skapa förutsättningar för att upprätthålla djurskyddet. Djurens hälso- och sjukvård har utvecklats snabbt . I propositionen 2008/09:94 Verksamhet inom djurens hälso- och sjukvård bedömde regeringen att det fanns ett stort behov av att förändra behörighetslagstiftningen och anpassa den så att den i högre grad avspeglade verksamheten inom området, klargjorde ansvarsförhållanden och bidrog till samhällets övergripande mål för djurens hälso- och sjukvård. Den nya lagen syftar till att uppnå en god och säker vård och en god djurhälsa. Lagen ska också bidra till att samhällets krav på ett gott djurskydd, ett gott smittskydd och säkra livsmedel tillgodoses. Den nya lagstiftningen innebär bl.a. att kretsen av behörighetsreglerade yrken (djurhälsopersonal) utökades. Genom den nya lagen legitimeras, förutom veterinärer, även djursjukskötare. För legitimation som djursjukskötare krävs examen i djuromvårdnad från högskoleutbildning på grundnivå (). –1999 var utbildningen till djursjukvårdare ettårig. –2009 var den tvåårig. Dessa utbildningar som båda gavs av ledde i princip automatiskt till legitimation när den nya lagen infördes. Enligt övergångsregler som gällde () kunde även personer med yrkeserfarenhet (), vidareutbildning, praktiska färdigheter och avklarad examination ansöka om legitimation. Drygt 1 200 personer klarade examinationen. Enligt finns ca 1 800 legitimerade djursjukskötare i landet. Detta kan jämföras med den uppskattning om totalt omkring 1 200 djursjukvårdare, med varierad utbildningsbakgrund, som gjordes av den utredning som låg till grund för den nya lagstiftningen. Branschen för djurens hälso- och sjukvård har expanderat kraftigt . I en rapport från djursjukvårdsföretagens branschorganisation 2014 framgår att de diagnostiska verktygen och behandlingsalternativen som står till buds inom djurens hälso- och sjukvård är fullt jämförbara med dem som används vid vård av människor. När det gäller djursjukvårdens kunder görs i rapporten bedömningen att djurägare ser sina djur som familjemedlemmar och att förväntningarna på köpta tjänster och produkter till djuret ligger i nivå med förväntningarna på det man köper till sig själv. En tydlig trend är också att många djurägare föredrar att veterinärbesöken förläggs till tider utanför ordinarie arbetstid. Flera åtgärder har redan vidtagits för att möta branschen bemanningsproblem. har föreskrivit långtgående undantag i syfte att låta personal som inte tillhör djurhälsopersonalen såsom legitimerade djursjukskötare eller veterinärer, utföra avancerade ingrepp och injektioner. har utökat antalet nybörjarplatser från 40 till 50 och har aviserat en ökning med ytterligare 10 platser . , som bl.a. ansvarar för att säkerställa ett gott djurhälsotillstånd hos djur i människans vård och ett gott djurskydd har inte signalerat att det föreligger någon fara för djurskyddet till följd av den nya lagstiftningen. Jag är dock medveten om branschens bemanningsbehov och följer frågan noga.
frs · H3121092 · 2016-04-19 00:00:00 — Dnr Fi2016/01453/FPM Svar på fråga av (V) Översyn av direktiven för AP-fondernas innehav har frågat mig om jag avser vidta några åtgärder för att direktiven för AP-fondernas innehav ska ses över, i syfte att hindra ägande och investeringar i företag som lägger ned eller flyttar ut lönsam och välskött produktion ur landet? Jag kan inledningsvis konstatera att en promemoria med förslag till ny reglering för AP-fonderna remitterades (Ds 2015:34). Promemorian utarbetades inom men hade sin utgångspunkt i den överenskommelse om förändring av AP-fondernas organisation och placeringsregler som slöts mellan den fem partierna bakom pensionsöverenskommelsen (, , , och ). Pensionsgruppen, där nu även ingår, ställde sig även bakom den slutliga utformningen av promemorian. AP-fondernas mål är att förvalta medlen i buffertfonderna till största möjliga nytta för försäkringen för inkomstgrundad ålderspension. Varken enligt den nuvarande lagen (2000:192) om allmänna pensionsfonder (AP-fonder) eller enligt de regler som föreslogs i promemorian ska AP-fonderna ha närings- eller ekonomiskpolitiska uppgifter. Även om promemorian i stort mötte betydande remisskritik instämde remissinstanserna i betydelsen av att bibehålla AP-fondernas självständighet i förhållande till regeringen. Det finns därmed ett betydande stöd för att AP-fonderna inte heller inom ramen för en eventuell ny lagstiftning ska ha närings- eller ekonomiskpolitiska uppgifter.
frs · H3121093 · 2016-04-19 00:00:00 — Dnr Fi2016/01454/FPM Svar på fråga av (C) AP-fondernas verksamhet har frågat mig om jag kan garantera att de försäljningar av tillgångar som AP-fonderna genomför innebär att alla intresserade köpare får samma information och samma förutsättningar för att kunna lägga ett bud? AP-fonderna styrs genom lagen (2000:192) om allmänna pensionsfonder (AP-fonder) och det är styrelsen i respektive AP-fond som är ansvarig för förvaltningen av fondmedlen och fondens verksamhet. Regeringen ansvarar för att utse styrelseledamöter i fonderna och att utvärdera förvaltningen av fondmedlen i den skrivelse som överlämnas till . Regeringen varken kan eller får därmed ha synpunkter på enskilda placerings- eller förvaltningsbeslut som AP-fonderna fattar. I likhet med andra statliga myndigheter ska fonderna följa tillämplig lagstiftning och praxis.
frs · H3121094 · 2016-04-20 00:00:00 — Dnr U2016/01815/S Svar på fråga 2015/16:1094 av (M) Sämre resultat i matematik har frågat mig hur jag vill öka högstadieelevers matematikkunskaper. Jag instämmer i problembeskrivningen om att elevers resultat i matematik har sjunkit . Det är en trend som måste brytas. För den som inte får med sig grundläggande kunskaper, i exempelvis matematik, från de tidiga årskurserna riskerar det att bli svårt att tillgodogöra sig ämnet under resten av skolgången. Mot denna bakgrund har en särskild utredare fått i uppdrag att undersöka förutsättningarna för att införa en s.k. läsa-skriva-räkna-garanti och lämna förslag på hur en sådan bör utformas (dir. 2015:65). Syftet med utredningen är att utarbeta ett förslag till system som ser till att alla elever får det stöd eller särskilda stöd de behöver för att få förutsättningar att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås i ämnena svenska eller svenska som andraspråk och matematik i årskurs 3 i och sameskolan samt i årskurs 4 i specialskolan. Den nya lagstiftingen beräknas kunna träda i kraft under /18. blir det obligatoriskt för huvudmän i att använda Statens skolverks bedömningsstöd i läs- och skrivutveckling och matematik i årskurs 1. Bedömningsstöden kan användas redan från årskurs 1 för att stödja läraren i att tidigt identifiera elever som riskerar att få eller som redan har svårigheter inom läs- och skrivutvecklingen eller i taluppfattningen inom matematik. Därutöver förlänger regeringen satsningen Matematiklyftet. Regeringen beräknar för riktade insatser för att nå de lärare som ännu inte deltagit i satsningen Matematiklyftet samt för att stödja de huvudmän vars lärare redan deltagit. beräknas för att underhålla och utveckla det didaktiska stödmaterialet för att ge huvudmännen möjlighet att fortsätta med Matematiklyftet även på . överlämnade regeringen propositionen Ytterligare undervisningstid i matematik (prop. 2015/16:149) till . I propositionen föreslås att den minsta totala undervisningstiden utökas i , specialskolan och sameskolan samt i grundsärskolan, utom inom inriktningen träningsskolan. För föreslås att den ökade undervisningstiden ska användas för ämnet matematik i åk 4-6. I propositionen redovisas också regeringens bedömning att den utökade undervisningstiden bör användas för ämnet matematik även i specialskolan och sameskolan samt i grundsärskolan, dock ej inom inriktningen träningsskolan. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Regeringen och Moderata samlingspartiet, , liberalerna och kom överens om att samtal ska föras om timplan mot bakgrund av förslag om en ny reglering av timplanen. Sådana samtal har påbörjats.
frs · H3121095 · 2016-04-20 00:00:00 — Dnr U2016/01814/S Svar på fråga 2015/16:1095 av (M) Sämre resultat i matematik och läsning har frågat mig om jag tror att ökad undervisningstid hjälper elever att nå kunskapskraven även i mellan- och högstadiet. Jag instämmer i problembeskrivningen om att elevers resultat i matematik har sjunkit . Det är en trend som måste brytas. Internationell forskning stöder sambandet mellan utökad under-visningstid och kunskapsresultat (se t.ex. , 2013 och Lavy, 2014). Dessa finner att utökad undervisningstid ger positiva effekter på elevers kunskaper i matematik såväl i lägre som högre årskurser. Forskning pekar också på vikten av lärarens undervisningsskicklighet som den enskilt viktigaste faktorn för elevernas kunskapsinhämtning och resultat (se t.ex. , 2003, 2009 och Timperley, 2013). Därför är kvaliteten minst lika viktig som kvantiteten. Lärares tid att förbereda och skapa kvalitet i undervisningen är avgörande. Regeringens insatser för att minska antalet obligatoriska nationella prov och digitalisera desamma är insatser för att öka tiden för lärarna att skapa kvalitet i undervisningen. överlämnade regeringen propositionen Ytterligare undervisningstid i matematik (prop. 2015/16:149) till . I propositionen föreslås att den minsta totala undervisningstiden utökas i , specialskolan och sameskolan samt i grundsärskolan, utom inom inriktningen träningsskolan. För föreslås att den ökade undervisningstiden ska användas för ämnet matematik i åk 4-6. I propositionen redovisas också regeringens bedömning att den utökade undervisningstiden bör användas för ämnet matematik även i specialskolan och sameskolan samt i grundsärskolan, utom inom inriktningen träningsskolan. Lagändringarna föreslås träda i kraft . För att säkerställa att utvidgningen av antalet timmar inte sker på bekostnad av kvaliteten i undervisningen tillförs kommunerna 2016 och anslaget beräknas ökas med . Genom att stärka lärarnas kompetens i matematik och matematikdidaktik genom fortbildningssatsningarna Matematiklyftet och Lärarlyftet II i kombination med utökad undervisningstid i ämnet och införande av Läsa-Skriva-Räkna-garanti i lågstadiet kommer fler elever kommer att få möjlighet att nå kunskapskraven även i mellan- och högstadiet. Regeringen och Moderata samlingspartiet, , liberalerna och kom överens om att samtal ska föras om timplan mot bakgrund av förslag om en ny reglering av timplanen. Sådana samtal har påbörjats.
frs · H3121096 · 2016-04-20 00:00:00 — Dnr U2016/01816/S Svar på fråga 2015/16:1096 av (M) Tillgängliggörande av forskning i skolan har frågat mig vad jag avser att göra för att framgångsrik forskning ska nå klassrum och elever i . Enligt skollagen ska all undervisning vila på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet. Fortbildningssatsningen Matematiklyftet bygger på en modell om kompetensutveckling som har starkt stöd i forskning om skolutveckling och kompetensutveckling för yrkesverksamma. Även det matematikdidaktiska materialet baseras på forskning om lärande och undervisning i matematik. Inom ett antal ämnen och områden finns Ämnesdidaktiska resurscentrum, däribland Nationellt centrum för matematikutbildning (NCM). De har bland annat i uppgift att stimulera den ämnesdidaktiska forskningen och sprida dess resultat. inrättades den nya myndigheten . Myndigheten ska bland annat bidra till att ge verksamma inom skolväsendet goda förutsättningar att planera, genomföra och utvärdera undervisningen med stöd av vetenskapligt underbyggda metoder och arbetssätt samt utlysa medel för praktiknära forskning. huvuduppgift är att göra s.k. systematiska översikter av praktiknära forskning om förskola, skola och vuxenutbildning. Två av de systematiska översikter som genomförs handlar om matematikundervisning.
frs · H3121097 · 2016-04-20 00:00:00 — Dnr U2016/01817/S Svar på fråga 2015/16:1097 av (M) Obligatorisk praktik har frågat mig vad jag avser göra för att fler elever ska få möjlighet att genomföra praktik på högstadiet. Jag instämmer i att det är av stor vikt att elever redan i får insikter om arbetslivet och hur de olika utbildningsalternativen ser ut, bl.a. för att minska risken för felval och avbrutna gymnasiestudier. I enlighet med bl.a. läroplanen för har rektorn ett särskilt ansvar för att samverkan med skolor och arbetslivet utanför skolan utvecklas så att eleverna får konkreta erfarenheter av betydelse för deras val av fortsatt utbildning och yrkesinriktning. Enligt betänkande Välja yrke (SOU 2015:97) kan osäkerhet kring arbetsmiljölagstiftningen vara ett hinder för skolor att ordna prao. Många huvudmän tenderar att överskatta riskerna förknippade med prao, vilket kan bero på en missuppfattning där skolorna tror att de ska ut och göra riskbedömningar på arbetsplatsen. Vad skolorna behöver göra är att ta del av praktikplatsens riskbedömning. Många skolor har rutiner för det, precis som de har rutiner för att säkerställa att skolans miljö är säker. På finns information om vad som gäller vid praktik för unga, bl.a. prao. spelar en viktig roll när det gäller elevernas insikter om arbetslivet och hur de olika utbildningsalternativen ser ut. har därför i uppdrag att genomföra fortbildningsinsatser för främst studie- och yrkesvägledare för att förbättra kvaliteten inom vägledningen. Fortbildningsinsatserna ska inriktas mot att utveckla studie- och yrkesvägledningen med särskilt fokus på ökade kunskaper om arbetsmarknaden. Insatserna ska vidare fokusera på att stärka jämställdhetsperspektivet för att bidra till att elevernas studie- och yrkesval inte begränsas av kön, social eller kulturell bakgrund. Fortbildningen ska främst gälla studie- och yrkesvägledningen inom men kan också omfatta studie- och yrkesvägledningen inom gymnasieskolan och vuxenutbildning. Arbetet ska ske i samråd med Arbetsförmedlingen. Uppdraget ska delredovisas till () och slutredovisas . I betänkandet Välja yrke (SOU 2015:97) konstateras att kvaliteten i studie- och yrkesvägledningen i varierar och att elevernas kunskaper om arbetslivet och om vilka jobb som finns är ojämn. Utredningen lämnar förslag till förändringar inom området, bl.a. att elever i och specialskolan ska ges möjlighet att genomföra minst två veckors prao. Betänkandet har remissbehandlats och förslagen bereds inom .