ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H3121127 · 2016-04-27 00:00:00 — Dnr M2016/01089/Nm Klimat- och miljöministern samt vice statsministern Svar på fråga 2015/16:1127 av (C) Moratorium för tillståndsärenden för småskaliga vattenverksamheter har frågat mig hur jag ser på möjligheten att införa ett tillfälligt stopp, ett moratorium, för ny- och omprövning av befintliga mindre vattenverksamheter till dess att ett nytt regelverk är på plats. Som jag har svarat i samband med tidigare riksdagsfrågor följer det av en skyldighet för tillsynsmyndigheten att utöva tillsyn över de verksamheter som omfattas av tillsynsansvaret. ansvarar som huvudregel för tillsynen över vattenverksamheter och ska därmed se till att sådana verksamheter inom länet bedrivs på ett sätt som är fören-ligt med bestämmelser. Denna tillsyn sker i enlighet med beslutade regelverk och jag förutsätter att och jag är överens om att vattenverksamhet även fortsättningsvis som huvudregel ska vara tillståndspliktigt. Om en tillståndspliktig verksamhet bedrivs utan tillstånd är det tillsynsmyndighetens, i detta fall länsstyrel-sens, ansvar att se till att rättelse sker. På initiativ tillsatte den förra regeringen den så kallade vatten-verksamhetsutredningen (M 2012:01) för att se över reglerna om vatten-verksamheter. har överlämnat två del-betänkanden och ett slutbetänkande till regeringen. Samtliga betänkan-den har remitterats och förslagen från utredningen bereds inom . Jag har inte för avsikt att ta några nya initiativ som detta arbete pågår. En framtida lagreglering behöver se till att vi ökar takten för att anpassa vattenkraften till miljökraven, och bidra till att vi når de av fastställda miljökvalitetsmålen samt de mål som finns inom energi- och klimatpolitiken. I detta arbete har regeringen uppmärksammat att förhållandena för småskalig vattenkraft bör övervägas särskilt, t.ex. vad gäller värnande av kulturmiljöintressen.
frs · H3121128 · 2016-04-27 00:00:00 — Dnr N2016/02948/PUB Svar på fråga 2015/16:1128 av Per Åsling (C) Lantmäteriets lokala närvaro Per Åsling har frågat mig om jag avser att se över regelverket som reglerar kommunernas möjligheter att bli kommunala lantmäterimyndigheter. Inrättandet av en lantmäterimyndighet regleras genom lagen (1995:1393) om lantmäterimyndighet. Av förarbetena (se t.ex. prop. 1994/95:166 och 1995/96:78) framgår att det inte varit lagstiftarens mening att fastighetsbildningsverksamheten ska splittras upp på många mindre kommuner. Tvärtom betonas att fastighetsbildning i huvudsak är ett statligt ansvar och möjligheten att ansöka och få regeringens tillstånd att inrätta en lantmäterimyndighet ska ses som en undantagsmöjlighet. Lagstiftningen har varit i kraft och mycket har hunnit förändras , bl.a. har ärendestrukturen inom fastighetsbildningsverksamheten gått från en övervägande andel enkla ärenden till mer komplicerade ärenden rörande markåtkomst och inte sällan konflikter om markanvändningen. Vidare, präglas hela samhällsbyggnadsområdet av en stor resursbrist vad gäller lantmätare. Denna kompetensbrist är väl känd och har lyfts fram av Lantmäteriet och andra aktörer i olika sammanhang. Behovet av lantmätare i samhället är betydligt större än tillgången – det årliga underskottet uppgår till 150-200 personer . Lantmäteriet är med andra ord inte ensamt om att ha svårt att få tag på kompetens utan problemet gäller hela sektorn, som tvingas att konkurrera om samma resurser. De tankar Per Åsling framför om privatisering och fler kommunala lantmäterimyndigheter medför därmed ingen lösning på det grundläggande resursproblemet. Det finns även många nackdelar med alltför små lantmäterikontor, nämligen svårigheter att utveckla medarbetarna, problem med att utjämna inströmning av ärenden och sårbarhet som i sin tur kan påverka tillgängligheten. Det kan också bli en utmaning att upprätthålla rättssäkerheten inte minst på grund av eventuell jävsproblematik som kan uppstå. Regeringen har i det senaste beslutet om ansökan att inrätta lantmäterimyndighet gjort bedömningen att kravet på en verksamhets omfattning för att nödvändig kompetens ska kunna upprätthållas numera måste sättas högre än vad som bedömdes när lagstiftningen trädde i kraft. som sådant innebär även myndighetsutövning mot enskilda och är starkt lagreglerad. Det ställer höga krav på opartiskhet och rättssäkerhet vilket gör att verksamheten heller inte lämpar sig för privatisering. För att möta de samhällsförändringar som skett och alltjämt fortgår kan det finns skäl att utvärdera regelverket om kommunala lantmäterimyndigheter. Frågan är dock inte prioriterad .
frs · H3121129 · 2016-04-29 00:00:00 — Dnr U2016/01985/S Svar på fråga 2015/16:1129 av (M) Dyslexi, hjälpmedel och nationella prov har frågat mig vilka åtgärder som jag kommer att vidta för att elever med läs- och skrivsvårigheter ska kunna få använda sina hjälpmedel i samband med att de gör nationella prov. Jag anser att det är av största vikt att alla elever ges lika förutsättningar att genomföra de nationella proven, är det viktigt att proven prövar det de är avsedda att pröva. finns information om vilka anpassningar som kan göras för elever med funktionsnedsättning, dels för de olika årskurserna där nationella prov används, dels för de olika proven. Denna information finns även i den lärarinformation som är kopplade till respektive prov. En elev måste inte ha en diagnos för att få göra ett nationellt prov på ett anpassat sätt. Det är elevens behov av anpassning som avgör. Det är rektorn som i första hand beslutar om anpassningar, men rektorn kan delegera beslutet till en lärare. Vanliga anpassningar är bl.a. förlängd provtid eller att eleven får möjlighet att använda hjälpmedel, t.ex. att genomföra skrivuppgiften på en dator. Om en elev med funktionsnedsättning har ett åtgärdsprogram där det anges att han eller hon får använda sig av hjälpmedel i undervisningen kan rektorn besluta att dessa hjälpmedel även får användas under nationella prov, under förutsättning att provet fortfarande prövar det som det är avsett att pröva. Om det finns särskilda skäl kan rektorn besluta att en elev inte behöver genomföra ett nationellt prov eller delprov. Som skriver anges det i betänkande Likvärdigt, rättsäkert och effektivt – ett nytt nationellt system för kunskaps-bedömning (SOU 2016:25) att anpassningar och tillgång till hjälpmedel bör omfattas av det gemensamma ramverket för proven och det anser jag vara helt rätt väg att gå. Betänkandet har remitterats och sista svarsdatum är . Förslagen kommer sedan att beredas inom .
frs · H3121130 · 2016-04-27 00:00:00 — Dnr S2016/02927/FST Barn-, äldre- och jämställdhetsministern Svar på fråga 2015/16:1130 av (M) Utredningsdirektiv har frågat mig när direktiven för utredningen kommer att presenteras, och vilken kommer vara utredningens huvudsakliga inriktning? Jag har tagit initiativ till att det ska genomföras en översyn av insatser enligt LSS och assistansersättningen. Det pågår ett intensivt beredningsarbete av direktiv till en sådan utredning inom . Så snart detta arbete är avslutat kommer direktiven för utredningen att beslutas. Som jag framfört i ett annat frågesvar (2016/16:1059) är ett viktigt skäl till översynen brister i rättssäkerhet, likvärdighet och kvalitén i insatserna enligt LSS. har också kostnaderna för assistansersättningen fördubblats, som antalet personer som får assistansersättning inte ökat i alls samma utsträckning. Det är nödvändigt att bryta denna kostnadsutveckling och skapa ett långsiktigt hållbart ekonomiskt ersättningssystem.
frs · H3121131 · 2016-04-27 00:00:00 — Dnr N2016/02961/KSR Svar på fråga 2015/16:1131 av (S) Lika konkurrens inom EU har frågat mig om regeringen avser att ta några initiativ för att säkerställa att konkurrensen sker på lika villkor inom EU. Inom EU finns ett omfattande regelverk för statligt stöd till företag som samtliga medlemsstater måste följa. Inom ramen för detta har Europeiska kommissionen tagit fram riktlinjer för regionalstöd, vilka tillåter mer generösa villkor i vissa regioner i till exempel och andra länder med sämre ekonomiska förutsättningar än snittet i EU. är också den största mottagaren av medel från EU:s struktur- och investeringsfonder. Enligt kommissionens riktlinjer är det inte tillåtet att lämna regionalt investeringsstöd till företag som har lagt ned samma eller liknande verksamhet i en annan medlemsstat som föregick stödansökan. Om det verkar som att ett företag har fått otillåtet stöd kan berörda parter, t.ex. medlemsstater och andra företag, lämna in ett klagomål till kommissionen. I övrigt står det fritt för enskilda, t.ex. representanter för en facklig organisation, att uppmärksamma kommissionen på stödåtgärder. är en stark industrination där industrin skapar närmare en miljon jobb och står för större delen av vår export. Regeringen har beslutat en nyindustrialiseringsstrategi som syftar till att stärka industrins omvandlings- och konkurrenskraft. Industrin är naturligtvis beroende av goda ramvillkor och grundförutsättningar för att kunna skapa jobb, växa och exportera med bas i . Lagar, regler och skatter är exempel på grundförutsättningar som kan användas som indikatorer på ett lands konkurrenskraft. Regeringen följer noga utvecklingen inom dessa områden.
frs · H3121132 · 2016-04-27 00:00:00 — Dnr U2016/01986/UH Ministern för högre utbildning och forskning Svar på fråga 2015/16:1132 av (M) Avhoppen från lärarprogrammet har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att fler studenter ska slutföra sina studier på lärarprogrammet. Engagerade och skickliga lärare är nyckeln för att vända utvecklingen i skolan, men har en stor lärarbrist. Regeringen har sedan dag ett arbetat för att få fler att vilja bli och förbli lärare och på så sätt möta denna stora samhällsutmaning. För att klara lärarbristen krävs både snabba insatser och långsiktiga åtgärder för att höja läraryrkets status och attraktivitet. Detta gör regeringen bland annat via den omfattande investeringen i höjda lärarlöner via lärarlönelyftet, bättre arbetsmiljö och ökad kvalitet i lärarutbildningen, men också genom att utöka möjligheterna till kompletterande pedagogisk utbildning och insatser för att i större utsträckning tillvarata den kompetens som nyanlända har. Regeringen ser allvarligt på att avhoppen från lärar- och förskollärarutbildningarna även fortsatt bedöms vara många enligt analys . är skälen för studenternas avhopp okända. Det är därför mycket viktigt, precis som lyfter fram, att lärosätena tar ansvar för att följa upp av vilken anledning avhoppen sker och vad som kan göras för att fler ska slutföra utbildningen. Analysen ger dock inga indikationer på att examensfrekvensen från de nya utbildningarna som infördes skulle vara lägre än inom den tidigare lärarutbildningen. För att stärka kvaliteten i lärar- och förskollärarutbildningarna har regeringen avsatt resurser för kvalitetsförstärkningar och följer utvecklingen av bland annat övningsskolorna. Av framkommer också att avhoppen tycks bli särskilt stora i ämneslärarutbildningens 7–9-inriktning. Dessa problem är kända för regeringen och regeringen arbetar med frågan. Ett förslag till en förändrad ämnes-lärarutbildning har varit ute på remiss och regeringen tar nu frågan vidare genom dialog med parterna inom ramen för nationell samling för läraryrket.
fr · H3111173 · 2016-05-02 00:00:00 — Fråga 2015/16:1173 Identitetsbedrägerier av Boriana (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Enligt uppgifter från förekommer fusk med identiteter i , men även i . Kryphål i regelverket gör att det är möjligt att uppge falska identiteter i kontakter med myndigheter. Att man kan leva i med olika flera identiteter är tydligen ingen nyhet, och det ska, enligt samma uppgifter från , ha varit känt av många myndigheter . Vuxna asylsökande får lämna fingeravtryck när de ansöker om asyl, men däremot tas inte fingeravtryck av dem som kommer hit som anhöriginvandrare eller studerande. Fingeravtrycken på dem som förklaras ha asylskäl tas sedan bort ur registret, medan andras sparas . Syftet med bedrägeriet att inneha ett flertal identiteter kan då vara allt från att förhindra verkställande av utvisningsbeslut till bidragsfusk eller annan typ av brottslighet. verkar inget göras för att stoppa dessa bedrägerier, trots att de utgör lagbrott. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsministern: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att stärka kontrollen av identitet för att förhindra identitetsbedrägerier?
fr · H3111174 · 2016-05-02 00:00:00 — Fråga 2015/16:1174 Import av varor från under handelsavtalet mellan och av (V) till Utrikesminister (S) har alltid stått upp för att enligt internationell rätt inte kan ingå i EU:s handelsavtal med . avbröt tillämpningen av handelsavtalet mellan och gällande produkter från . EU och EU:s medlemsstater är skyldiga att följa detta beslut i väntan på att överklagandet ska behandlas. De nederländska myndigheterna har klargjort för Watch att de inte kan skilja produkter från från marockanska produkter. har tillsammans med varit tydliga i sin kritik av EU eftersom ofta ingår i avtal mellan och , i strid med internationell rätt. Min fråga till utrikesminister är därför: Har importerat varor från under handelsavtalet mellan och , och avser statsrådet i så fall att agera för ett stopp för detta?
fr · H3111175 · 2016-05-02 00:00:00 — Fråga 2015/16:1175 Unga som vill bidra till fler jobb av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) Vänsterregeringens politik leder till färre jobb när det behöver är förenklade vägar in på arbetsmarknaden, inte en politik som gör det svårare både att få jobb och att anställa. Arbetslösheten bland unga är fortfarande för hög, och i takt med att regeringen höjer trösklar, till exempel skatter och avgifter, för att anställa unga kan den komma att öka ytterligare. skedde den första höjningen av arbetsgivaravgiften för unga, och blir avgifterna samma som för övriga anställda. Höjningen kostar per person och år, vilket är ett hårt slag mot alla ungas möjlighet att få ett jobb och ett svek mot alla de ungdomar som är på väg in i arbetslivet. Gymnasiestuderande i , unga skaraborgare som är framtidens medarbetare inom social omsorg och socialtjänst, föreslår att unga skulle kunna vara behjälpliga för till exempel seniorer eller inom äldreomsorg för att skapa positiva synergieffekter. Unga skaraborgare som lämnat förslaget ser bland annat att arbetslösheten har visat sig öka risken för depression, främst bland unga, och att många äldre är väldigt ensamma – upp till var fjärde dör i ensamhet. I sina studier har de bland annat satt samman faktorer som att var fjärde dör ensam, hög ungdomsarbetslöshet, ökande utanförskap och att aktivitet hos äldre kan öka välmående och livslängd. De föreslår därför att man använder unga människor, i studier eller på väg ut i arbetslivet, till att besöka äldreboenden och umgås med äldre som ett slags motprestation för de bidrag de får. Fler unga skulle bidra till att stimulera äldre, öka välmåendet hos både de äldre och de yngre samt ge tydlig prestation för den enskilde. Detta skulle sedan vara ytterligare en möjlighet vid sidan om att exempelvis söka utbildning eller jobb. Det skulle ge erfarenhet inom omsorg och service hos unga och vara ytterligare ett sätt att få erfarenhet av hur bred arbetsmarknaden är. Med anledning av ovanstående vill jag fråga ansvarigt statsråd, arbetsmarknadsminister : Avser ministern att lyssna på dagens unga, framtidens medarbetare i socialtjänst och inom social omsorg, och återkomma med konkreta åtgärder för att än fler unga ska kunna bidra och få arbetslivserfarenhet inom omsorg och seniorverksamheter i enlighet med de ungas eget förslag?
fr · H3111176 · 2016-05-02 00:00:00 — Fråga 2015/16:1176 Treårig tandhygienistutbildning av (L) till Statsrådet (S) beslöt att tandhygienistutbildningen bör bli treårig. Beslutet byggde bland annat på () utredning om för- och nackdelar med en förlängning av tandhygienistprogrammet från två till . Fördelarna visade sig överväga. Att förlänga utbildningen beräknades kosta staten till lärosätena och i ökade studiemedel. Flera av tandhygienistutbildningarna var redan då treåriga, så det fanns erfarenhet som skulle kunna tjäna som utgångspunkt för formuleringen av den förlängda utbildningen. Det har gått riksdagsbeslutet. Min fråga till statsrådet är: När kommer statsrådet och regeringen att förverkliga riksdagsbeslutet om treårig tandhygienistutbildning?
fr · H3111177 · 2016-05-02 00:00:00 — Fråga 2015/16:1177 Risk för att barn far illa i av (M) till Statsrådet (S) En aktuell dom, som meddelades av Kammarrätten i och som ännu inte vunnit laga kraft, kan vara en skiljelinje för barns rätt i . Domen handlar om omhändertagande för vård av unga. Kammarrätten finner att ett spädbarn från annat EU-land inte kan omhändertas av , enligt lagen (1990:72) med särskilda bestämmelser om vård av unga, LVU. I centrum av domen står avvägningar av om domstolar i en medlemsstat ska vara behöriga i mål om föräldraansvar för ett barn som har så kallad hemvist i den medlemsstaten då talan väcks. Detta berör förordningen (EG) nr 1347/2000 (II-förordningen). Denna förordning är direkt tillämplig i alla medlemsstater i EU, förutom . har uttalat sig om hemvistbegreppets innebörd. Detta begrepp ska tolkas så att det motsvarar den plats som avspeglar det förhållandet att barnet i viss utsträckning är integrerat i socialt hänseende och familjehänseende. Hänsyn ska tas till hur varaktig och regelbunden vistelsen i en medlemsstat är. Utredningen om tvångsvård för barn och unga (SOU 2016:19) konstaterar att det inte är tillfredsställande att kravet i LVU kolliderar med II-förordningen, som utgår från att den fortsatta vården ska beslutas och ges i hemlandet. Utredningen föreslår i sitt betänkande införandet av en ny bestämmelse i LVU som ännu tydligare möjliggör ett beslut att omhänderta ett barn genom ett interimistiskt beslut som avses i artikel 20 i II-förordningen. Av denna artikel 20 i II-förordningen framgår att förordningen inte ska hindra att domstolarna i en medlemsstat i brådskande fall fattar beslut om interimistiska åtgärder. Beslut om omhändertagande enligt nuvarande 6 § LVU är att jämställa med en sådan interimistisk åtgärd. En av de saker som måste vara uppfyllda är att den unge behöver beredas vård med stöd av LVU. Den grundläggande principen som ställs på sin spets handlar om barn som riskerar att fara illa i , till exempel spädbarn som kanske inte varit i något annat land än sedan födseln. Jag vill mot bakgrund av ovanstående ställa följande fråga till ansvarigt statsråd, : Vilken analys gör statsrådet i fråga om att via akut omhändertagande av kunna hjälpa barn i nödsituationer enligt LVU, då barn riskerar att fara illa i , och hur anser statsrådet att barn till andra EU-staters medborgare som behöver omhändertas ska hjälpas och stödjas?
fr · H3111178 · 2016-05-02 00:00:00 — Fråga 2015/16:1178 Assistansbehov av (C) till Statsrådet (S) Sedan en dom i som prejudicerar att framöver inte behöver ge assistansbidrag för annat än det vardagliga behovet av hjälp med hygien, måltider, klädsel och kommunikation hos de psykiskt funktionshindrade finns det barn och unga med stora assistansbehov som står utan hjälp. Bland annat är barn med behov av avancerad vård i hemmet, exempelvis de med andningssvårigheter, inte längre garanterade assistenter betalda av . Enligt domslutet är det i stället en fråga för sjukvården. Domen skapar en orimlig livssituation för de familjer vars barn exempelvis har trakeostomi och andningssvårigheter och är i ständigt behov av övervakning. Hur ska dessa barn slippa vara kvar på sjukhuset i onödan, och hur ska barn, oavsett var de bor i landet, bli garanterade samma möjligheter? Vad tänker statsrådet göra åt detta?
fr · H3111179 · 2016-05-03 00:00:00 — Fråga 2015/16:1179 Väntetid för pass av (M) till Statsrådet (S) Vårt svenska pass är en viktig värdehandling. Inte minst när sommaren och semestern närmar sig uppmärksammar många personer och familjer att passens giltighetstid gått ut eller att det är dags för barnen att skaffa pass. Med tanke på de många kontroller som genomförs i för att förhindra att folk illegalt uppehåller sig inom EU är passet av ännu större betydelse . Men köerna och väntetiden har påtagligt vuxit . Det som tidigare tog med snabb service kan nu i stället leda till veckor eller rent av månaders väntetid. För någon dag sedan var väntetiderna för passansökan i , och mellan fem och . Det är angeläget att svenska medborgare får snabb service, utan lång tröstlös väntetid i veckor, när de ansöker om en så viktig värdehandling som ett pass. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder tänker statsrådet vidta för att komma till rätta med de allt längre väntetiderna för utfärdande av pass?
fr · H3111180 · 2016-05-02 00:00:00 — Fråga 2015/16:1180 Butiksstölder av (M) till Statsrådet (S) Snatterier och stölder är ett stort problem i svenska butiker. Man beräknar att det sker ungefär 2 miljoner stöldbrott mot butiker, men av brotten anmäls. Anledningen till att så få brott anmäls är att handlare upplever att det är lönlöst eftersom konsekvenserna för de kriminella nästan aldrig blir negativa och att det kan ta innan polisen är på plats. Dessutom läggs mer än hälften av utredningarna om de anmälda butiksstölderna ned. Detta är inte bara en fråga om ekonomisk förlust; det är i högsta grad en fråga om arbetsmiljö och säkerhet för handlare och anställda. Därför vill jag fråga statsrådet följande: Avser statsrådet att vidta några åtgärder mot bakgrund av ovanstående?
fr · H3111181 · 2016-05-03 00:00:00 — Fråga 2015/16:1181 Nya energikrav i byggregler av (M) till Statsrådet (MP) befinner sig i ett ansträngt läge med bostadsbrist som växer, inte minst i storstadsregionerna. Trots förändringar det , som kraftigt höjt byggtakten, är det ackumulerade behovet stort efter årtionden av underproduktion. presenterade nya regelverk för energikrav. Sammantaget medför de nya regelverken till ytterligare pålagor och försvåringar som riskerar att sänka byggtakten och höja kostnaderna för nyproduktion av bostäder. För att inte göra effekterna av de nya regelverken för omfattande undantas små lägenheter. Insikten om de negativa effekterna för nybyggnation finns alltså, men förbises med undantag för små lägenheter. Med anledning av ovanstående vill jag därför fråga statsrådet : Har statsrådet och regeringen analyserat den förväntade försämringen av bostadsmarknadens funktionssätt som förväntas bli resultatet av nya energiregler?
fr · H3111182 · 2016-05-03 00:00:00 — Fråga 2015/16:1182 Förbud mot försäljning av paracetamol av (M) till Statsrådet (S) beslutades det att försäljning av paracetamol skulle förbjudas i matvarubutiker. Detta till följd av att förgiftningarna av paracetamol ökat. presenterades dock från Giftinformationscentralen att förbudet inte haft någon effekt på antalet förgiftningar. Det verkar i stället vara helt andra källor i värktabletter som orsakar problemet. Förbudet har skapat hinder och gjort det onödigt svårt för den som behöver köpa värktabletter, helt utan anledning. Eftersom förbudet visat sig vara verkningslöst är det rimliga att vi nu kan förvänta oss att förbudet hävs. Med anledning av ovanstående vill jag därför fråga statsrådet När kan vi åter förvänta oss att se paracetamol till försäljning i matvarubutikerna?
fr · H3111183 · 2016-05-02 00:00:00 — Fråga 2015/16:1183 Vapenlicensansökningar av Boriana (M) till Statsrådet (S) Enligt uppgift från utövare av taktiskt runt om i landet har flera av dem mottagit samtal från tillståndsenheten för vapenlicensansökningar hos polisen med krav på återlämnande av licenser för vapen avsedda för tävlingsskytte. Motiveringen har varit att den typ av vapen som de aktuella skyttarna har licens för föreslås bli olagliga att inneha enligt EU:s nya vapendirektiv. Det är inte helt klart hur direktivet slutgiltigt kommer att se ut, men framför allt har ingen ny lag på området trätt i kraft . Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att säkerställa att polisens tillståndsenheter följer den lagstiftning vi har ?