ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H411306 · 2016-11-10 00:00:00 — Fråga 2016/17:306 Kommuners bostadsförsörjningsansvar av Nooshi Dadgostar (V) till Statsrådet (MP) Sedan bosättningslagen vunnit laga kraft har det uppdagats att det finns ett visst antal kommuner som är särskilt motvilliga att följa lagstiftningen. Flera av dem har dessutom ansträngt sig särskilt mycket för att aktivt motverka det lagen föreskriver. Påfallande ofta rör det sig om landets rikaste kommuner, såsom , eller . Ofta är dessa kommuner även sådana som prioriterat att inte bygga eller att bygga lite och dyrt. Dessa kommuner bygger nästan inga hyresrätter alls. Frågan rör alltså inte i första hand nyanlända, utan att flera kommuner valt att inte ta sitt bostadsförsörjningsansvar. Det gör att andra kommuner i stället behöver ta ett ännu större ansvar för att alla ska ha någonstans att bo. Detta skapar kraftig segregation. För att få ett rättvisare byggande över landet och stärka människors frihet att bosätta sig där de vill behöver detta åtgärdas. I regeringens 22-punktsprogram för ökat bostadsbyggande föreslås skärpta krav på planering för bostadsbyggande. Genom planeringstal för varje kommun skulle vi kunna säkerställa att fler bostäder byggs på fler platser. Jag vill fråga statsrådet : Avser statsrådet att verka för att regeringen ska verkställa det som föreslås i 22-punktsprogrammet rörande kommunala planeringstal och i så fall när?
fr · H411307 · 2016-11-10 00:00:00 — Fråga 2016/17:307 Främlingspass och resedokument av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Jag har tidigare frågat ministern när regeringen tänker presentera ett lagförslag där även utfärdandet av främlingspass och resedokument begränsas. I sitt svar till mig hänvisar ministern till att regeringen ”” ska återkomma med formerna för en översyn där även uppehållstillståndskorten är med. En enig riksdag beslutade vid behandlingen av proposition 2015/16:81, Åtgärder mot missbruk av svenska pass, att tillkännage för regeringen att begränsningen även borde gälla andra typer av resedokument som kan användas för att kunna passera en gränskontroll (betänkande 2015/16:JuU25). I tillkännagivandet fick regeringen i uppdrag att föreslå lagändringar där begränsningarna för utfärdandet av ett stort antal pass även skulle gälla för främlingspass och resedokument. I tillkännagivandet heter det att ”den (regeringen) ska återkomma med ett förslag till om att de föreslagna ändringarna för pass ska gälla även främlingspass och resedokument”. Utöver detta skulle regeringen se över regelverket för att motverka missbruk av uppehållstillståndskort. Att ändra i passlagstiftningen på ett sådant sätt att även begränsningarna i utfärdandet av främlingspass och resedokument ingår torde vara relativt okomplicerat och bör inte sammanblandas med regelverket för uppehållstillståndskorten. Att låta främlingspass och resedokument ingå i en tänkt översyn av det totala regelverket skulle enbart fördröja en nödvändig förändring. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister : När tänker ministern och regeringen följa tillkännagivande och lägga fram för ett lagförslag där även utfärdandet av främlingspass och resedokument begränsas på samma sätt som för ordinarie svenska pass?
fr · H411308 · 2016-11-10 00:00:00 — Fråga 2016/17:308 Sammanlänkning av de nordiska arbetsförmedlingarnas hemsidor av (S) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) För att klara jobben och tillväxten behöver vi mer rörlighet på arbetsmarknaden. Den gemensamma arbetsmarknaden i ger oss stora möjligheter. Ett företag som söker specialkompetens kan vända sig till ett eller flera av de nordiska länderna. Det skapar också möjligheter för arbetslösa att söka arbete där jobben finns. Men matchningsverktygen måste slipas. Det är viktigt att det är lätt att söka arbete i . För att det ska bli ännu enklare skulle man kunna länka samman de nordiska arbetsförmedlingarnas hemsidor. Det innebär att när en sjuksköterska, ingenjör eller byggnadsarbetare söker jobb kan de gå till hemsidan och söka arbete i hela . Arbetsförmedlingarna i våra länder kan då också enklare hjälpa människor att hitta jobb i ett annat nordiskt land. Följande fråga ställde jag till justitie- och arbetsminister på session i . vill jag ställa samma fråga till den svenska arbetsmarknads- och etableringsministern : Hur ser ministern på förslaget att se över möjligheten att länka samman de nordiska ländernas arbetsförmedlingars hemsidor i syfte att göra det enklare att söka arbete och rekrytera arbetskraft från hela ?
fr · H411310 · 2016-11-10 00:00:00 — Fråga 2016/17:310 Sjukhusnedläggningar i av (M) till Statsrådet (S) Utvecklingen av en bättre sjukvård ska handla om hur vi kan öka kvaliteten i vården, öka tillgängligheten och garantera god service. Det är nyttan för medborgarna och den enskilda patienten som ska vara i fokus. måste det tydliggöras vad en stor regionbildning till exempel skulle innebära för den framtida sjukvården och vilka bestående förbättringar som en storregion kan bidra med. Underförstått kommer regionbildningen att innebära sjukhusnedläggningar. Sjukhus i är helt klart hotade; det är därmed svårt att se hur en storregion ska hjälpa Region i de utmaningar som redan finns . Det handlar om tillväxt och jobb, om sjukvårdens utmaningar och om hur vi ska bemanna våra sjukhus. Belägg saknas för att större regioner skulle ge effektivare sjukvård, och avstånden blir i stället onaturligt långa för medborgarna. Koncentration av viss högspecialiserad vård till vissa sjukhus behövs förvisso, men i ett nationellt perspektiv kommer ingen region att ha ett komplett utbud av vård oavsett. Det är nog för de flesta svårt att begripa att större regioner automatiskt skulle leda till både mer resurser och effektivare vård. Med anledning av ovanstående vill jag fråga ansvarigt statsråd : Är det statsrådets ställningstagande att en regionombildning skulle innebära nedläggning av sjukhus i , och vilka sjukhus ska i så fall läggas ner?
fr · H411312 · 2016-11-11 00:00:00 — Fråga 2016/17:312 hamn av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) hamn är största hamn. Den är en viktig angelägenhet för hela landet eftersom av all varuhandel och av containerhandeln går via hamnen. Den är utpekad av EU som core-hamn och godkänd av som importhamn. Anläggningarna inom hamnen är klassade som skyddsobjekt. har problemet med intrång i skyddsobjekten, av personer som vill bli fripassagerare på fartyg, ökat i en allt högre takt. De vill helst till eller , som hamnen har direktanlöp till. Dessa intrång som också innebär skador på de säkerhetstekniska och fysiska anläggningarna förorsakar stora kostnader, och påföljderna för tillgrepp mot skyddsobjekten är ringa, i bästa fall böter. Den vanligaste konsekvensen är att den som begått brottet blir satt på fri fot och kan upprepa brottsligheten. Det finns exempel på upprepade intrång på upp till fem försök av samma person. har det upprättats 71 anmälningar med 176 personer inblandade. Så som rättsvårdande myndigheter ser på intrången i dessa skyddsobjekt är det inte mer allvarligt att ta sig in i ett sådant än i en inhägnad del av ett butiksområde. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att öka värnet av skyddsobjekt och skärpa påföljderna för dem som gör intrång?
fr · H411314 · 2016-11-11 00:00:00 — Fråga 2016/17:314 Pressen på vården till följd av antalet nyanlända av (M) till Statsrådet (S) måste regeringen och det ansvariga statsrådet (S) ge tydliga besked om vilka ytterligare konkreta förslag som regeringen avser att genomföra för att komma till rätta med den akuta situationen inom hälso- och sjukvården. Larmsignalerna ljuder allt högre och det är regeringens och det ansvariga statsrådets ansvar att ta dessa larmsignaler på allvar och göra någonting åt det . aktuella rapport och sjukvård och tandvård till asylsökande och nyanlända visar bland annat att det stora antalet asylsökande och nyanlända påverkat hälso- och sjukvården högst märkbart på flera sätt. Rapporten visar att utmaningarna är särskilt omfattande inom primärvård, mödrahälsovård, förlossningsvård, barnhälsovård, barnpsykiatri, infektionsvård och tandvård. visar vidare i sin rapport att situationen ser olika ut i olika delar av landet. Generella utmaningar som förmedlas från vården handlar bland annat om kommunikationssvårigheter, brist på tolkar samt svårigheter för personalen inom vården att avgöra och bedöma vad som ska räknas som vård som inte kan anstå. Därtill ökad administration och ett ökat behov av samverkan mellan verksamheter. Till detta ska läggas den generella bilden av redan oacceptabelt långa väntetider inom vården, svårigheter att säkra personalförsörjning inom vården, att det inträffar många vårdskador som kunde ha undvikits och som ställer patientsäkerheten på prov, att bostadsorten är avgörande för att få cancerbehandling i rimlig tid samt bristande nationellt politiskt ledarskap. Det verkar fortfarande som att regeringen inte är förberedd att vidta konkreta åtgärder. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka konkreta långsiktiga nationella åtgärder kommer statsrådet och regeringen att vidta med anledning av tydliga rapportering om den press och akuta kris som vården utmanas av med anledning av antalet ökande nyanlända?
fr · H411315 · 2016-11-11 00:00:00 — Fråga 2016/17:315 Sysselsättningsfasen av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) Sedan regeringen stoppade nya anvisningar till sysselsättningsfasen (tidigare fas 3) har antalet deltagare minskat med omkring 20 000 personer. har de extratjänster som varit tänkta att ersätta sysselsättningsfasen bara blivit drygt 1 000. gick ett tjugotal organisationer i den ideella sektorn ut med ett öppet brev till Arbetsförmedlingens generaldirektör i vilket de påtalar att de människor som står längst ifrån arbetsmarknaden växer i antal och att de inte får något stöd. ”Arbetsförmedlingen och fattar just nu allt färre beslut om att anvisa människor till idéburna organisationer och våra verksamheter. När nu den gamla åtgärden Fas3 inte längre används får de personer som varit sysselsatta i idéburna organisationer oftast gå hemma”, skriver man bland annat. Jag har själv tagit del av fall där deltagare i sysselsättningsfasen skickats hem mot sin vilja – till sysslolöshet. Att personer som står långt ifrån arbetsmarknaden får gå hemma i stället för att befinna sig i en arbetsplatsmiljö med kollegor och sysselsättning är allt annat än önskvärt. Med anledning av ovanstående vill jag fråga arbetsmarknads- och etableringsminister : Vilka åtgärder avser arbetsmarknads- och etableringsministern att vidta för att se till att den pågående avvecklingen av sysselsättningsfasen inte passiviserar människor?
fr · H411316 · 2016-11-11 00:00:00 — Fråga 2016/17:316 Krav på kollektivavtalsliknande villkor vid nystartsjobb av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) Nystartsjobb är det lönestöd som kan sägas fungera bäst på svensk arbetsmarknad. fanns drygt 47 000 nystartsjobb registrerade hos Arbetsförmedlingen. En av fördelarna med nystartsjobben är att de är enkla för arbetsgivare att använda sig av. Därför har föreslagit att samtliga lönestöd slås ihop till att utgå från just nystartsjobben. Regeringen har meddelat att man tänker kräva kollektivavtalsliknande villkor i nystartsjobben . Detta är oroande med tanke på att många av de arbetsgivare som använder sig av nystartsjobb är små företag som ibland, av olika skäl, saknar kollektivavtal. Små företag är överrepresenterade när det gäller subventionerade anställningar visar en rapport från Arbetsförmedlingen. Faktum är att små företag med upp till fyra anställda har av de subventionerade anställningarna. Små företag med upp till nio anställda står för av de subventionerade anställningarna. Regeringens krav på kollektivavtalsliknande villkor riskerar att leda till att många personer med svag förankring på arbetsmarknaden går miste om möjligheten att anställas på nystartsjobb. Detta i ett läge när alla stenar bör vändas på för att skapa kortare vägar till jobb för nyanlända och långtidsarbetslösa. Med anledning av ovanstående vill jag fråga arbetsmarknads- och etableringsminister : Är det arbetsmarknads- och etableringsministerns bedömning att regeringens krav på kollektivavtalsliknande villkor för nystartsjobben leder till fler nystartsjobb?
fr · H411317 · 2016-11-11 00:00:00 — Fråga 2016/17:317 Att underlätta för erfaren kompetens av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) I takt med att vi lever allt längre och är friskare längre upp som andelen i arbetsför ålder minskar blir det allt viktigare att möjliggöra för ett längre arbetsliv. Att möjliggöra för fler att jobba längre kommer att vara avgörande för framtidens välfärd och pensioner. Arbete är bra för hälsan och hög ålder behöver inte vara ett hinder för att stanna kvar i arbetslivet, konstaterade en forskargrupp som på uppdrag av genomlyst befintlig forskning om den äldre arbetskraften. ”Vi blir äldre och friskare och har därför möjlighet att arbeta längre innan pension. Arbete är för de flesta bra för hälsan. Begränsningen är mycket fysiskt krävande arbeten som är svåra att klara i högre åldrar”, säger en av forskarna. driver regeringen en politik som motverkar att äldre jobbar längre genom försämrade incitament. Med anledning av ovanstående vill jag fråga arbetsmarknads- och etableringsminister : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att möjliggöra ett längre arbetsliv för fler?
fr · H411318 · 2016-11-10 00:00:00 — Fråga 2016/17:318 Avrättningar i av Shadiye Heydari (S) till Utrikesminister (S) Enligt FN har antalet avrättningar i ökat dramatiskt, som regimen trappat upp pressen på politiska fångar. Regimen förtrycker olika etniska grupper, till exempel kurder, sunnimuslimer, yarsaner och balucher. Människorättssituationen i har dramatiskt försämrats. Befolkningen kräver bättre levnadsstandard, ökad frihet samt yttrandefrihet, men regimen svarar med massavrättningar. Man skapar en atmosfär av rädsla bland befolkningen för att kunna kontrollera det växande missnöjet. Totalt kan det röra sig om över 600 avrättningar, mer än den officiella siffran 369. Många av de avrättade var dömda för narkotikabrott och tillhörde någon av landets etniska minoriteter, och i vissa fall dömdes de efter erkännanden som framtvingats genom tortyr. avrättade iranska myndigheter minst 25 sunnimuslimska politiska fångar i Gohardasht-fängelset , och den iranske kärnfysikern blev avrättad . De fortsätter också att avrätta minderåriga, trots att de undertecknade den internationella som kategoriskt förbjuder att dödsstraff används mot personer som är . Amnesty uppmanar att utan reservationer totalt förbjuda avrättningar av minderåriga. Att döma dessa fångar till döden var minst sagt orättvist, och många av dem fick inte rätten till advokat. Denna oroväckande utveckling visar att regimen inte har något intresse av att respektera demokratins grunder, såsom yttrandefrihet, pressfrihet och mänskliga rättigheter i landet, och inte heller omvärldens oro. Det är ingen nyhet, vare sig för regeringen eller för oss, hur behandlar sina medborgare som är regimkritiker eller tillhör andra etniciteter. Respekt saknas för demokrati, mänskliga rättigheter och yttrandefrihet. Människor fängslas , och många avrättas på grund av sina politiska uppfattningar och sin etnicitet och inte för narkotikabrott som regimen påstår. är det enda land i världen som avrättar fler medborgare än , men per capita är etta. Jag vädjar om att regeringen uppmanar att upphöra med och totalt förbjuda avrättningar samt respektera mänskliga rättigheter. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Vad kan ministern och göra, på egen hand eller genom FN och EU, för att förbättra säkerhetssituationen för politiska fångar, etniska grupper och religiösa minoriteter i ?
fr · H411319 · 2016-11-11 00:00:00 — Fråga 2016/17:319 av (M) till Statsrådet (S) I kulturutskottets betänkande 2014/15:KrU4 beslutade en enig riksdag om ett tillkännagivande om att tillståndsplikten för ska tas bort, alternativt att ska avgiftsbefrias. I regeringens skrivelse 75 meddelar man att arbete pågår inom med att ta fram förslag på ändringar i lagen (1982:636) om anordnande av visst automatspel. Regeringen skriver att syftet är att föreslå att tillstånd ersätts med en anmälningsplikt och att en proposition ska överlämnas till . Trots att återstår av 2016 lyser fortfarande regeringens förslag med sin frånvaro. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Hur avser statsrådet att gå vidare med tillkännagivande om att befria från tillståndsplikten och när kommer en sådan proposition att presenteras?
fr · H411320 · 2016-11-11 00:00:00 — Fråga 2016/17:320 Civilsamhällets särart och EU:s dataskyddsförordning av Per Lodenius (C) till Justitie- och migrationsminister (S) Den förra regeringen tillsatte Utredningen för ett stärkt civilsamhälle (U 2014:04) med uppdrag att stärka det civila samhället. presenterade utredningen sitt betänkande Palett för ett stärkt civilsamhälle (SOU 2016:13) där utredaren presenterar en rad förslag för att förbättra situationen för civilsamhället. För flera av förslagen från utredningen finns det goda förutsättningar att vi ska komma överens över block- och partigränserna. Allt för att underlätta för civilsamhället. pågår nu ett arbete med att implementera EU:s dataskyddsförordning till svenska förutsättningar. Regeringen arbetar nu vad jag förstår med att anpassa svensk lagstiftning till EU:s dataskyddsförordning. Regeringen har tillsatt en kommitté (kommittédirektiv 2016:15) för att bland annat undersöka vilka kompletterande nationella föreskrifter som kan behövas. För är integritet viktigt och vi är för ambitiösa regler. I utredningens direktiv finns det dock inget krav på att utredningen ska titta på hur en implementering av EU:s dataskyddsförordning kommer att drabba civilsamhället. Det som är oroande är bland annat införandet av sanktionsavgifter och frågan om dataskyddsombud, vilka var för sig kan komma att drabba civilsamhället hårt. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vilka åtgärder kan justitieministern tänka sig att vidta för att säkerställa att civilsamhället i möjligaste mån inte drabbas negativt av EU:s dataskyddsförordning?
fr · H411321 · 2016-11-14 00:00:00 — Fråga 2016/17:321 Strandskyddet av (M) till Miljöminister (MP) Alliansregeringen såg till att lägga konkreta förslag för att underlätta utveckling i hela , särskilt i många landsbygder, bland annat genom ett mer ändamålsenligt strandskydd (proposition 2008/09:119). Propositionen innehåller tydliga beslut om att utveckla ett ändamålsenligt strandskydd som ser behovet av utveckling i hela , särskilt på landsbygden, i kust- och sjönära områden. Kommuner gavs ansvaret lokalt att med översiktsplan redovisa område för landsbygdsutveckling i strandnära lägen, inom vilka vissa lättnader i strandskyddet ska ges. Redovisningen ska vara vägledande vid prövningar av upphävande- och dispensfrågor. Flera förtydliganden i i syfte att uppnå en mer enhetlig rättstillämpning ingick i beslutet. Beslutet syftade till att öka det lokala och regionala inflytandet över strandskyddet. Kommunerna fick huvudansvaret för att pröva frågor om upphävande av och dispens från strandskyddet. stärktes roll i att bevaka strandskyddets intressen vid och överpröva kommunala beslut om upphävande och dispenser. Förväntningarna var tydliga om att ett flexiblare strandskydd skulle leda till att underlätta byggande både i tätorter och inte minst på landsbygden vid kust- och sjönära områden i hela . Tyvärr har många kommuner och enskilda upplevt att det snarare blivit tvärtom i form av krångligare byråkrati och att överprövar beslut om dispenser negativt. I är problemen särskilt stora eftersom det där finns många kustnära områden både vid , , och andra sjöar. Dessutom har fattat beslut om ett generellt utvidgat strandskydd med vid sjöar och kustområden. Detta kommer att få omfattande konsekvenser för möjligheterna att kunna bygga nya bostäder. Detta går helt emot regeringens ambitioner om att underlätta och stärka bostadsbyggande. Detta duger inte. Med dagens och morgondagens växande behov av till exempel nya bostäder i och är det nödvändigt att regeringen omgående ger länsstyrelserna tydliga besked om, redan i kommande regleringsbrev , att ändra hittillsvarande inställning och följa regerings- och riksdagsbeslut. Riksdagsbeslutet var tydligt. Fler tillåtande regler och större möjligheter att bygga kustnära ska givetvis inte kunna stoppas av lagtolkningar lokalt på . Regeringen måste vida åtgärder för att kraftigt underlätta byggnation i kust- och sjönära delar i hela och i och i synnerhet. Det måste säkerställas att byggnation i dessa områden inte hindras. Med anledning av ovanstående vill jag fråga miljöminister : Är ministern beredd att verka för att det redan i höstens regleringsbrev till länsstyrelserna införs tydliga riktlinjer när det gäller strandskyddet i enlighet med vad som anges ovan, och vilka konkreta åtgärder avser ministern och regeringen att vidta i övrigt för att säkerställa att byggnation i kust- och sjönära områden inte hindras av strandskyddsreglerna?
fr · H411322 · 2016-11-14 00:00:00 — Fråga 2016/17:322 700 MHz-bandet av (M) till Statsrådet (MP) Regeringen har meddelat att man upphäver det beslut som den dåvarande regeringen tog 2014 om att frigöra 700 MHz-bandet för mobiloperatörerna . Bland annat , , menar att 700 MHz-bandet skulle göra stor skillnad på glesbygden då frekvensen är låg, vilket gör att radiovågorna också når längre. Det är dock centralt att de behov som försvaret och blåljusmyndigheterna har för samhällsviktig kommunikation beaktas. Regeringens beslut får konsekvenser genom att den planerade utbyggnaden av mobiltäckning och mobilt bredband i glesbygden också skjuts upp. Med det försenas digitalisering och utveckling mot den femte generationens mobiltelefoni. Detta skadar både konkurrenskraften och industrin, men framför allt landsbygd. Den mobila datatrafiken växer , vilket kräver ökad kapacitet; detta gör att 700 MHz-bandet blir oerhört viktigt. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att säkra tillgången till mobila tjänster främst på landsbygd?
fr · H411323 · 2016-11-14 00:00:00 — Fråga 2016/17:323 Länsstyrelsernas servicenivå av (S) till Statsrådet (S) , statens förlängda arm i , fungerar inte på ett önskvärt sätt. Oavsett om det är miljöprövningsdelegationen, ett överklagat kommunalt beslut eller en överprövning av ett LIS-beslut eller annan myndighetsutövning, så är handläggningstiderna för långa. Alldeles oavsett om ärendet gäller en sportstuga vid vatten, ett täkttillstånd, fiskodling eller annan privat eller näringsverksamhet är det av största betydelse att ärendet hanteras i rimlig tid. i har ofta orimliga hanteringstider av nämnda ärenden med några ärenden inne på tredje året. Utifrån förvaltningslagen ska en myndighet agera på ett snabbt och effektivt sätt gentemot medborgaren. Naturligtvis finns det enklare och svårare ärenden, men bör ändå kunna redovisa för medborgaren var ärendet ligger i hanteringen samt när den kan komma fram till ett beslut. ”Kvalitet” är ett ord som beskriver att jobbet görs på ett visst sätt inom . Kvalitet kan också betyda en garanti för en tjänst eller varas egenskaper och innehåll. Det saknas i länsstyrelsearbetet. Likvärdiga och snabba handläggningstider i myndighetsutövning är en av de förtroendeskapande företeelser som samhället i stort skulle må mycket bra av. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet ? Vilka åtgärder ämnar statsrådet att vidta för att komma till rätta med länsstyrelsernas låga servicenivå?