ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H3111358 · 2016-06-16 00:00:00 — Fråga 2015/16:1358 Isoleringar utförda av Sis av (M) till Statsrådet (S) publicerade uppgifter om att isoleringen av fler än vart tredje barn utförd av , Sis, inte har föregåtts av den läkarbedömning som lagen kräver. Vidare antyder Sis dokumentation att har man varit i kontakt med BUP som ej haft invändningar mot förfarandet, någonting som från BUP:s sida dementeras. Här uppvisas oacceptabla brister i rutinerna i en verksamhet med stort ansvar för barns välbefinnande. Dessa brister borde ha uppmärksammats tidigare och pekar som så mycket annat på vikten av god tillsyn inom vårdrelaterade verksamheter. Följaktligen är det oroväckande att regeringen inte tilldelar de resurser man behöver för att kunna fullfölja sitt omfattande inspektions- och tillsynsuppdrag. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att göra för att säkerställa dessa barns lagstadgade rättigheter?
fr · H3111359 · 2016-06-16 00:00:00 — Fråga 2015/16:1359 Skattepengar till tvivelaktiga organisationer av (M) till Kultur- och demokratiminister (MP) skrev kultur- och demokratiminister på att skattepengar inte ska gå till hatretorik och polarisering. rapporterar nu att , , har beviljats i statligt bidrag. Det finns många frågor kring SFM:s verksamhet. Bland annat finns uppgifter om kopplingar till extremism och radikal islamism. Min fråga till kultur- och demokratiministern med anledning av det ovanstående är således : Hur garanterar kultur- och demokratiministern och regeringen att skattebetalarnas pengar inte går till organisationer med kopplingar till extremism och radikal islamism?
fr · H3111360 · 2016-06-16 00:00:00 — Fråga 2015/16:1360 avtal om asylboenden av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) har tecknat ett avtal med ett företag som ska bedriva asylboende ombord på ett stort kryssningsfartyg, vid namn . Avtalet ska börja gälla från . Fartyget har 1 790 platser och ska betala per person och dygn, en dygnskostnad för skattebetalarna på totalt . Det är ett av de största asylboenden som över huvud taget någonsin har upphandlats av . och det aktuella företaget har, trots avtalets stora ekonomiska och praktiska konsekvenser, inte i förhand förankrat inrättandet av asylboendet i någon av de svenska kustkommuner som varit tänkbara som hamnorter för fartyget. Inte heller har man förberett de tillstånd som behövs för detta. har fartyget ankrat i hamn i , detta trots att det i området inte är planlagt för långvarigt boende och att hamnen inte har tillstånd att ta emot fartyget. Företaget som driver hamnen har blivit polisanmält av . På grund av den bristfälliga planeringen, den kostsamma upphandlingen där betalar även för icke utnyttjade platser, och den obefintliga dialogen med berörda kommuner, riskerar man nu en situation där ett statligt verk finansierar en verksamhet som kan vara olaglig. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vilka åtgärder avser justitie- och migrationsministern att vidta för att säkra att på ett bättre sätt följer upp sina ingångna avtal om asylboenden och förankrar dessa i de kommuner som kan beröras av de ingångna avtalen?
fr · H3111361 · 2016-06-16 00:00:00 — Fråga 2015/16:1361 oberoende av (V) till Statsrådet (S) Läkemedelsutvecklingen går snabbt och nya läkemedel kommer ständigt ut på marknaden. Som konsument är det förstås helt centralt att den medicin som skrivs ut är noggrant kontrollerad. Många konsumenter tar för givet att staten utgör en garant för att så är fallet. Men enligt en nyligen publicerad granskning från är det uppenbart att staten har lämnat över ett alldeles för stort ansvar till läkemedelsindustrin. I rapporten och effektiva läkemedel – hur hanterar staten läkemedelsindustrins inflytande (RIR 2016:9) konstaterar att regeringen och myndigheterna måste skärpa sin hållning gentemot läkemedelsindustrins inflytande inom hälso- och sjukvården. Man lyfter fram behovet både av en bättre granskning av läkemedelssäkerheten och vikten av integritet gentemot industrin. Det finns i tydliga indicier på att den offentligt tillgängliga kunskapen om effekter av läkemedel riskerar att bli obalanserad. har en allt för stor tilltro till läkemedelsföretagens underlag, vilket har lett till att myndigheten valt att prioritera ned egna utredningar. Det mest anmärkningsvärda är dock den direkta koppling som finns mellan och industrin. Rapporten visar att hälften av utredare på de enheter har granskat har eller har haft kopplingar till läkemedelsföretag. Det kräver ett mycket aktivt arbete för att upprätthålla integriteten och säkerheten på myndigheten. Så är dessvärre inte fallet. Myndigheten har till exempel valt att inte fullständigt granska säkerhetsrapporter, att endast delvis handlägga biverkningsrapporter samt minska antalet inspektioner och kliniska prövningar. Min fråga till statsrådet är: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att stärka den statliga läkemedelskontrollen, garantera oberoende och förhindra att minskad granskning leder till ett haveri av den svenska modellen för läkemedelskontroll?
fr · H3111362 · 2016-06-16 00:00:00 — Fråga 2015/16:1362 förslag om hormonstörande ämnen av (V) till Miljöminister (MP) kom efter en lång fördröjning äntligen förslag till kriterier om hormonstörande ämnen. Det är bra att i sitt förslag utgår från definition av hormonstörande ämnen. Men tyvärr väljer man att inte göra det fullt ut och förslaget är utformat så att bevisbördan faller tungt på den som vill förbjuda eller begränsa ett skadligt ämne. Hormonstörande ämnen som bisfenol A kan ha koppling till diabetes typ 2, skador på hjärnans utveckling samt orsaka cancer. Små barn är extra känsliga för dessa ämnen. konstaterar att hormonstörande ämnen kostar EU-länderna i sjukvårdskostnader och förlorad arbetsförmåga. Därför är det viktigt att farliga ämnen skyndsamt regleras eller helt tas bort från marknaden. förslag måste därför ändras så att detta underlättas. Mot bakgrund av detta vill jag fråga miljöminister : Vad avser ministern att göra för att skärpa förslag till kriterier för hormonstörande ämnen?
fr · H3111363 · 2016-06-16 00:00:00 — Fråga 2015/16:1363 Hotet från terrorism av (M) till Statsrådet (S) Hotet från terrorism är i högsta grad reellt. Det påminns vi alltför ofta om. Därför är det högst oroande med de uppgifter som anges i . finns en för säkerhetstjänster välkänd jihadist i enligt . Då den svenska gränspolisen, i samband med mannens ankomst till , uppmärksammade att mannen finns på SIS-spärrlista över farliga personer togs han i förvar för utvisning. underrättades och mannen placerades i häkte. Mannen har sökt asyl. Därmed har tagit över ärendet och, enligt vad anger, stoppat utvisningen. ”har fått rykte som en säker inkörsport för terrorister”, säger en kommissarie från som en kommentar till fallet och pekar på att ett annat Schengenland, , redan har prövat hans farlighet och då bedömt att han ska spärras för inresa. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Hur säkerställer statsrådet att det svenska regelverket och tillämpningen av regelverket inte skiljer sig från andra länders på ett sådant sätt att kan bli ett destinationsland för terrorister?
fr · H3111364 · 2016-06-16 00:00:00 — Fråga 2015/16:1364 Arbetsförmedlingen och pilotprojekt av (C) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) Jobb förmedlas oftast genom kontakter. 9 av 10 jobb förmedlas via släkt, vänner, jobbarkompisar, grannar med flera. De som står utanför arbetsmarknaden saknar ofta nätverk. Därför behöver den arbetslösa en ”säljare” som bygger nätverk och skapar kontakter åt dem. Detta är särskilt viktigt då den arbetssökande helt saknar nätverk eller kunskap om det svenska samhället. Arbetsgivares behov är att hos Arbetsförmedlingen hitta arbetssökande som man vill anställa. Det är detta uppdrag som inte Arbetsförmedlingen svarar upp mot, som gör att förtroendet är så lågt. Arbetsförmedlingens uppdrag är som att sitta på två stolar . Den ska sköta arbetsmarknadens funktionssätt med matchning och utbildningsinsatser, bygga förtroende med de arbetssökande och vara den myndighet som beslutar om a-kassan. Den ska vara utförare av tjänster och upphandla konkurrenterna och även bedöma sina konkurrenter. Den ska söka upp företagen, bygga förtroende och sälja in sina tjänster. Det vore bättre att dela upp ansvaret och renodla uppdraget för att var och en bättre ska kunna göra det som förväntas av en – och göra det bra. Man borde renodla Arbetsförmedlingens uppdrag till ett myndighetsuppdrag och i stället låta andra aktörer ansvara för utbildnings- och förmedlingsinsatser mot prestationsbaserad ersättning. Då skulle ersättning betalas ut till aktören vid utfört uppdrag – utbildning eller varaktigt jobb. Betalningen är beroende av utfallet av insatsen. Det finns intresse från många håll för detta. Senast tydligt uttalat av en partikamrat till arbetsmarknadsministern om att få testa ett regionalt försöksprojekt i , där Arbetsförmedlingen har svårt att klara sitt uppdrag och arbetslösheten är bland högsta . har tidigare föreslagit detta och ser det som ett intressant område med stora utmaningar och bra för att få erfarenhet av ett pilotprojekt. Med anledning av ovanstående vill jag fråga arbetsmarknads- och etableringsminister : Är ministern beredd att testa ett regionalt pilotprojekt i som alternativ till Arbetsförmedlingen?
fr · H3111365 · 2016-06-16 00:00:00 — Fråga 2015/16:1365 Arbetsförmedlingens myndighetsuppdrag av (C) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) Jobb förmedlas oftast genom kontakter. 9 av 10 jobb förmedlas via släkt, vänner, jobbarkompisar, grannar med flera. De som står utanför arbetsmarknaden saknar ofta nätverk. Därför behöver den arbetslöse en ”säljare” som bygger nätverk och skapar kontakter åt dem. Detta är särskilt viktigt då den arbetssökande helt saknar nätverk eller kunskap om det svenska samhället. Arbetsgivares behov är att hos Arbetsförmedlingen hitta arbetssökande som man vill anställa. Det är detta uppdrag som inte Arbetsförmedlingen svarar upp mot, som gör att förtroendet är så lågt. inte fungerar är ingen nyhet. Sitt namn till trots klarar myndigheten inte av uppgiften att förmedla arbete. I Förtroendebarometern säger av de tillfrågade att de har ett ganska eller mycket stort förtroende för Arbetsförmedlingen. Det är lägre förtroende än för någon annan myndighet eller organisation, för annat företag eller för massmedier i mätningen. Arbetsförmedlingens nuvarande uppdrag är som att sitta på två stolar . Den ska sköta arbetsmarknadens funktionssätt med matchning och utbildningsinsatser, bygga förtroende med de arbetssökande och vara den myndighet som beslutar om a-kassan. Den ska vara utförare av tjänster och upphandla konkurrenterna och även bedöma sina konkurrenter. Dem ska söka upp företagen, bygga förtroende och sälja in sina tjänster. Det vore bättre att dela upp ansvaret och renodla uppdraget för att var och en bättre ska kunna göra det som förväntas av en – och göra det bra. vill renodla Arbetsförmedlingens uppdrag till ett myndighetsuppdrag och i stället låta andra aktörer ansvara för utbildnings- och förmedlingsinsatser mot prestationsbaserad ersättning. Då skulle ersättning betalas ut till aktören vid utfört uppdrag – utbildning eller varaktigt jobb. Betalningen ska vara beroende av utfallet av insatsen. Med anledning av ovanstående vill jag fråga arbetsmarknads- och etableringsminister : Är ministern beredd att renodla Arbetsförmedlingens uppdrag till ett myndighetsuppdrag och låta andra aktörer ansvara för utbildnings- och förmedlingsinsatser mot prestationsbaserad ersättning?
fr · H3111366 · 2016-06-16 00:00:00 — Fråga 2015/16:1366 Regelverk för tandblekning av (C) till Statsrådet (S) I en granskning som gjort konstateras att 32 av 40 skönhetssalonger använder tandblekningsprodukter som innehåller mer väteperoxid än vad som är tillåtet för produkter som ska användas till estetiska behandlingar. EU:s kosmetikaförordning säger att tandläkare får använda medel väteperoxid medan salonger utan någon utbildad tandläkare endast får använda medel med max väteperoxid. Likväl används alltså starka tandblekningsmedel av salonger utan utbildade tandläkare. När produkter som egentligen klassas som medicinsktekniska används av personer som saknar utbildning om mun och tänder riskeras kundens hälsa och säkerhet. Min fråga till statsrådet är därför: Ämnar statsrådet vidta några åtgärder för att säkerställa att salonger som erbjuder tandblekning följer de regelverk som finns för kosmetiska produkter respektive medicinsktekniska produkter?
fr · H3111367 · 2016-06-16 00:00:00 — Fråga 2015/16:1367 Översynen av Arbetsförmedlingen av (C) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) Jobb förmedlas oftast genom kontakter. 9 av 10 jobb förmedlas via släkt, vänner, jobbarkompisar, grannar med flera. De som står utanför arbetsmarknaden saknar ofta nätverk. Därför behöver den arbetslösa en ”säljare” som bygger nätverk och skapar kontakter åt dem. Detta är särskilt viktigt då den arbetssökande helt saknar nätverk eller kunskap om det svenska samhället. Arbetsgivares behov är att hos Arbetsförmedlingen hitta arbetssökande som man vill anställa. Det är detta uppdraget som inte Arbetsförmedlingen svarar upp mot som gör att förtroendet är så lågt. inte fungerar är ingen nyhet. Sitt namn till trots klarar myndigheten inte av uppgiften att förmedla arbete. I Förtroendebarometern säger av de tillfrågade att de har ett ganska eller mycket stort förtroende för Arbetsförmedlingen. Det är lägre än för någon annan myndighet eller organisation, annat företag eller för massmeder i mätningen. Kritiken mot Arbetsförmedlingen är inte ny. Därför tillsatte den förra regeringen en bred översyn av Arbetsförmedlingen. Tyvärr lades den ned halvvägs i sitt arbete av nuvarande regering. har två gånger gett regeringen till känna att översynen ska återupptas men än har inget hänt. Med anledning av ovanstående vill jag fråga arbetsmarknads- och etableringsminister : När kommer ministern att återuppta översynen av Arbetsförmedlingen?
fr · H3111368 · 2016-06-16 00:00:00 — Fråga 2015/16:1368 Fristående och kommunala skolors likhet inför lagen av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Enligt en dom i högsta domstolen kan en kommun inte dömas till företagsbot för arbetsmiljöbrott i den kommunala skolan. Fallet gällde en olycka i då en elev skadade sig på en borrmaskin under en träslöjdslektion. En lärare och skolans rektor dömdes till dagsböter för arbetsmiljöbrott. Åklagaren ville att även kommunen, som ytterst ansvarig för arbetsmiljön på skolan, skulle dömas till företagsbot. Men reglerna om företagsbot säger att det måste handla om näringsverksamhet för att de ska kunna tillämpas. slog fast att en skolverksamhet inte kan anses utgöra näringsverksamhet. Om ett liknande brott skulle inträffa i en friskola skulle däremot företaget som driver skolan kunna dömas. Enligt uppgift har regeringen tillsatt en utredning som ska titta på om reglerna kring företagsbot behöver ändras. Det borde väl vara så, att en utredning borde titta på hur reglerna ska kunna ändras så att reglerna gäller lika för alla skolor? Driver man samma verksamhet bör man också drabbas av samma straffrättsliga reaktion, oavsett om brottet sker i den kommunala verksamheten eller i ett företag som driver en skola. Därför vill jag fråga justitie- och migrationsministern följande: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att arbetsmiljöbrott ska få samma rättsliga konsekvenser oavsett om de skett i en fristående eller en skola?
fr · H3111369 · 2016-06-16 00:00:00 — Fråga 2015/16:1369 Ridning som rehabilitering av (M) till Statsrådet (S) framkom det i massmedierna att drar ned antalet beviljade assistenttimmar för en femårig flicka som har en svår hjärnskada. Det framkom även att anser att flickans ridning är att anse som en fritidssysselsättning som vilken annan fritidssysselsättning som helst. har av regeringen fått i uppdrag att dra ned på kostnaderna inom LSS och därmed minska antalet beviljade assistenttimmar. Det är bra att mer noggrant ska kontrollera att assistentersättning är motiverat, men att även dra ned på antalet assistenttimmar då det är motiverat är ett hårt slag mot dem som behöver hjälp och assistans. Ridningen är en bra sjukgymnastik och rehabilitering bland annat för denna flicka, som inte själv kan promenera och som genom ridningen får en träning som förbättrar hennes balans med mera. Ridningen kräver dock att flera personer medverkar, då det behövs en person att hålla i hästen samt en person att hålla i flickan, som har mycket svårt med sin balans. kommer flickan antagligen att få sluta med sin ridning. Jag har och på olika sätt framfört det orimliga i att just ridning inte ingår i friskvårdsbidraget men ännu inte sett något initiativ till en någon ändring från ansvarig minister. Trots att ridning är en bevisat bra rehabilitering i många fall framkommer att synen på ridning även påverkar beslut vad gäller beviljande av assistenttimmar. Detta är inte acceptabelt. Jag är helt införstådd med att ministern inte kan kommentera eller påverka det enskilda fallet, men ministern skulle kunna verka för att förbättra reglerna och tillämpningen, så att även ridning accepteras som rehabilitering. Det skulle innebära att den femåriga flickan och många med henne skulle kunna få beviljade assistenttimmar även för sin ridning. Jag vill därför ställa följande fråga till statsrådet : Är statsrådet beredd att verka för att regler för beviljande av assistenttimmar även ska inkludera ridning som en del av rehabilitering?
fr · H3111370 · 2016-06-16 00:00:00 — Fråga 2015/16:1370 Energirådgivning av (C) till Statsrådet (S) Regeringen har tagit fram en ny förordning för den kommunala energi- och klimatrådgivningen (2016:385). har utifrån den nya förordningen skickat ut ett förslag om bidragens storlek på remiss. Små kommuner föreslås få kraftigt minskade bidrag. Till exempel , , , och har tidigare fått , men kommer i stället att kunna söka . , , , och som tidigare fått kommer i fortsättningen att kunna få . föreslår att större städer ska kunna söka ännu större medel för energi- och klimatrådgivning. Det innebär en centralisering av resurserna från lands- och glesbygdskommuner till städer och större kommuner. Det riskerar att leda till att kommuninvånarna i mindre kommuner får betala energirådgivningen i större utsträckning med kommunala skattemedel alternativt minskad service. Kommuner med många delårsboende missgynnas av förslaget, eftersom delårsboende inte tas med i beräkningsunderlaget. Företag på landsbygden riskerar att få mindre hjälp med energirådgivning och därmed sämre konkurrenskraft gentemot andra företag. I landsbygdskommuner är andelen småhusägare större än i städer, och de har ett stort behov av bra rådgivning för att kunna göra kloka energival och därmed bidra till den gröna omställningen och ett mer förnybart energisamhälle. Min fråga till statsrådet är därför: Vilka åtgärder avser statsrådet och regeringen att vidta för att stoppa centraliseringen av resurserna för den kommunala energi- och klimatrådgivningen?
fr · H3111371 · 2016-06-16 00:00:00 — Fråga 2015/16:1371 Djursjukhuset verksamhet av (S) till Statsrådet (S) beslutades om ny lagstiftning för djursjukvårdarna. Det handlar om kvalitetssäkring och definierade behörighetskrav för att utföra vissa behandlingar som man tidigare kunnat göra under veterinärs ansvar. Detta innebär att personalen måste utbildas och man har haft på sig att få rätt kompetens. Av olika skäl, bland annat brist på utbildningsplatser, har inte all personal kunnat få denna utbildning och är tiden ute. står man inför fullbordat faktum och personal som utfört arbetsuppgifter får inte längre utföra dem. Djursjukhuset är en viktig kompetens i vår region och har ca 150 anställda. Min fråga till statsrådet är: Föranleder den uppkomna situationen några åtgärder eller initiativ från statsrådets sida?
fr · H3111372 · 2016-06-17 00:00:00 — Fråga 2015/16:1372 Mänskliga rättigheter och flyktingavtal med av (C) till Statsrådet (S) EU har ingått ett avtal med om att EU ska ha rätt att återsända asylsökande dit. En omfördelningsmekanism ska införas och EU ska ta emot motsvarande antal flyktingar från läger i . Den har understrukit att avtalet ska uppfylla internationell rätt, ett krav som även har drivit. Det är viktigt att hitta gemensamma europeiska lösningar, baserade på de grundläggande europeiska värdena – respekt för mänskliga rättigheter, rättsstaten och demokrati. Detta är en linje som har drivit enat. Bland annat har statsministern sagt i Agenda () att när avtalet konkretiseras och implementeras så måste det följa internationella lagar och europeisk rätt för att vara godtagbart. föreslog genom vice kommissionsordförande att liknande avtal ska ingås med bland annat , med målet att hindra flyktingar från att lämna landet. Statsrådet sa i Agenda () att hon ”absolut” håller med kommissionen om detta förslag och inte ser några alternativ till att införa motsvarande avtal med . De grundläggande förutsättningarna som såväl som regeringen krävt för att godta avtalet med – rättsstat, skydd för mänskliga rättigheter samt samstämmighet med internationell rätt och EU-rätt – gäller dock inte för . präglas av instabilitet och strider. Även om landet har en erkänd regering är den långt ifrån att ha kontroll över territorium. är enligt på plats 180 av fria länder, och enligt Economist Intelligence Unit på plats 153 av 167 när det gäller demokrati. beskriver att landets kris fördjupas och att hundratusentals människor har tvingats på flykt på grund av interna strider. Tillvaron i landet präglas av godtyckligt fängslande, tortyr, utomrättsliga avrättningar och systematiska mord från bland annat Daish. FN rapporterar om omfattande brott mot mänskliga rättigheter. Det rapporteras om barnsoldater, attacker mot civila, systematiskt våld mot kvinnor och mycket mer. Av de asylärenden som prövades fick av de asylsökande från asyl. Det kan jämföras för , för , från – och från . är inte enligt något EU-land eller de kriterier som ställs upp i asylprocedurdirektivet ett säkert land. De krav som statsminister och ställde på avtalet med är inom överskådlig tid över huvud taget inte genomförbara i en motsvarande överenskommelse med . Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Är statsrådet och regeringen beredda att utvisa människor till länder som på ett grovt och systematiskt sätt själva bryter mot eller misslyckas med att förhindra brott mot de mänskliga rättigheterna och internationell rätt?