ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H3121486 · 2016-08-18 00:00:00 — Dnr S2016/05104/FS Folkhälso-, sjukvårds- och idrottsministern Svar på fråga 2015/16:1486 av (M) Vårdköproblematiken har frågat mig hur jag och regeringen avser att hantera både de växande vårdköerna och de anställdas flykt från vården. Regeringen var tydlig med att hälso- och sjukvårdens personalförsörjning skulle bli en nyckelfaktor för att klara kommande utmaningar i form av såväl väntetider som bristande kvalitet. Min och regeringens ambition var därför att kunna besluta om olika insatser , däribland Professionsmiljarden, men då budgeten föll fick dessa angelägna åtgärder skjutas . Landstingen kunde därmed börja ta del av Professionsmiljarden först , dvs. Det är inte realistiskt att förvänta sig mätbara resultat på så , men hade en mängd aktiviteter på området påbörjats i landstingen. Som jag skrev i tidigare svar till (fråga 2015/16:1415) planade effekten av den tidigare regeringens satsningar på vårdköer ut och kunde inte längre hålla emot ökande väntetider. Ett ensidigt fokus på utvalda tillgänglighetsmått är uppenbarligen inte tillräckligt för bättre tillgänglighet och ökad kvalitet. Det är tydligt att den situation vi nu står inför kräver att berörda aktörer – bl.a. företrädare för huvudmännen, för medarbetarna, för utbildningssektorn och för staten – kan samverka för att vända utvecklingen. Regeringen gav och i uppdrag att tillsammans analysera och föreslå hur samverkansarenor på nationell och regional nivå mellan aktörer med ansvar för kompetensförsörjningen inom hälso- och sjukvården kan utvecklas långsiktigt. Myndigheterna ska starta upp en dialog mellan berörda aktörer om samverkan inom kompetensförsörjningsområdet med bäring på verksamheter i hälso- och sjukvården, utbildning och arbetsmarknad. skriver om de anställdas flykt från vården. Svårigheter att rekrytera och enskilda medarbetares val att lämna sitt arbete inom hälso- och sjukvården kan ha flera orsaker. arbetsgivarfrågor såsom bl.a. löneutveckling, trivsel och arbetssituation är och fortsätter vara huvudmännens och vårdgivarnas ansvar, men regeringens satsning bör ge arbetsgivarna fler verktyg och möjligheter att arbeta proaktivt och fokusera på frågorna. Genom att satsa på samverkan och bl.a. bättre data för prognoser ges också såväl landsting som myndigheter bättre förutsättningar att tidigt få signaler om exempelvis inom vilka yrken det saknas medarbetare och eventuella behov av ökat antal utbildningsplatser på universitet och högskolor. Utöver dessa insatser har regeringen beslutat om flera regeringsuppdrag för bättre kompetensförsörjning, bl.a. med fokus på ledarskapsfrågor.
frs · H3121487 · 2016-08-18 00:00:00 — Dnr N2016/05137/TIF Svar på fråga 2015/16:1487 av (KD) Haveriet på har frågat mig hur jag kommer agera för att säkerställa att liknande allvarliga incidenter inte inträffar samt om det är dags för en utredning om hur vi kan säkra denna vitala broförbindelse med en nyinvestering, en ny bro. Jag delar frågeställarens syn om att det är en allvarlig incident eftersom den har en mycket stor trafikpåverkan. lämnar sedan olyckan inträffade kontinuerligt lägesrapporter till och vi följer utvecklingen noga. efter olyckan på besökte jag också . Det jag kan göra som statsråd vid en incident som denna är att försäkra mig om att de som såväl har ansvaret som uppdraget att hantera sådana här situationer gör det som krävs för att minska störningarna så mycket som möjligt och ser till att åtgärda problemet så fort som möjligt. Eventuella nya infrastrukturåtgärder, som exempelvis nya broförbindelser, föreslås och beslutas inom ramen för den långsiktiga infrastrukturplaneringen. Regeringen har påbörjat arbetet med att ta fram en ny nationell trafikslagsövergripande plan för utveckling av transportsystemet och ramar för nya länsplaner för perioden –2029. Regeringen avser att lägga fram en proposition som underlag för beslut om inriktning och ekonomiska ramar för planperioden. När har slagit fast en inriktning följer åtgärdsplanering i syfte att ta fram en nationell trafikslagsövergripande plan samt länsplaner för transportinfrastrukturen. Frågor om eventuella åtgärder och ytterligare utredningar tar regeringen ställning till i den kommande åtgärdsplaneringen. Fastställelse av planerna beräknas .
frs · H3121488 · 2016-08-19 00:00:00 — Svar på fråga 2015/16:1488 av (KD) agerande i med anledning av folkmordet i och har frågat mig om hur som medlem i kommer verka för att säkerhetsrådet erkänner det pågående folkmordet på kristna folkgrupper, yezidier och andra etnoreligiösa minoriteter, och hur vi kommer verka för att () ska få behörighet att utreda frågan om pågående folkmord, brott mot mänskligheten och krigsbrott i och . Precis som påpekar råder det ingen tvekan om att allvarliga brott begås i och . Rapporter pekar på grova, systematiska och omfattande övergrepp av de mänskliga rättigheterna och av internationell humanitär rätt. strävar efter rättvisa för såväl yezidier som alla andra som drabbats och fortsätter att drabbas av Daeshs övergrepp och av konflikterna i och . Vi har tillsammans med det internationella samfundet ett ansvar att förebygga folkmord, brott mot mänskligheten och krigsförbrytelser. Straffrihet är inget alternativ. Under vår kommande tid i kommer vi att följa situationen noggrant, liksom att stödja initiativ och beslut som kan bidra till att förövarna ställs till svars och att offren får rättvisa. Daesh måste stoppas. Regeringens insatser i kampen mot Daesh vilar på tre ben: stöd till långsiktiga och hållbara politiska lösningar, humanitärt- och utvecklingsbistånd samt ett deltagande i den globala koalitionen mot Daesh/ISIL. När det gäller ICC vill jag understryka att en grundförutsättning är att domstolen ska fungera som ett komplement till nationella rättssystem. Det är de nationella domstolarna som har det huvudsakliga ansvaret att pröva fall av massövergrepp. ICC träder först in när det nationella rättsväsendet inte velat eller kunnat pröva sådana fall. Denna aspekt av Romstadgan är av stor betydelse för att vi ska uppnå en effektiv rättsordning som kan ställa de ansvariga för de värsta brotten till svars. Regeringen har konsekvent betonat att kränkningar av mänskliga rättigheter och den internationella humanitära rätten måste utredas och att förövare måste ställas till svars. Regeringen har tillsammans med andra EU-länder också konsekvent pekat på vikten av ICC får behörighet för de brott som begås i och och uppmanat att antingen ratificera Romstadgan eller ge ICC behörighet att utreda brott genom en särskild deklaration. har ställt sig bakom ett flertal resolutioner i bl.a. för mänskliga rättigheter, vilka understrukit att ICC kan spela en viktig roll i detta. Frågan om ett hänskjutande av situationen i till ICC var uppe i men blockerades dessvärre.
frs · H3121489 · 2016-08-19 00:00:00 — Dnr N2016/05155/FJR Svar på fråga 2015/16:1489 av (M) Förbudet mot signalkräftor har frågat mig vilka åtgärder och initiativ jag har tagit i min tjänsteutövning för att motverka förbudet mot signalkräftorna och om jag avser att vidta några åtgärder för att det i fortsättningen ska vara tillåtet att odla, byta, föda upp, transportera, använda och sälja signal-kräftor. Listan över invasiva främmande arter av unionsbetydelse till EU:s förordning om invasiva främmande arter har tagits fram utifrån ett EU-perspektiv. Åtgärder för att motverka ytterligare spridning av arterna i unionen utgör ett gemensamt ansvar. Många av arterna på listan före-kommer i flera medlemsländer. Syftet med listningen är att genom riktade åtgärder minska riskerna för att invasiva främmande arter sprider sig inom och mellan medlemsländer. Signalkräftan (Pacifastacus leniusculus) är ett typexempel på en invasiv främmande art. Eftersom den i stor utsträckning bidrar till spridning av kräftpest utgör den ett stort hot mot de europeiska kräftarterna. En majoritet av medlems-staterna röstade därför för att signalkräftan skulle föras upp på listan. I och har signalkräftan funnits . Signal-kräftan har fått stor spridning och kan fiskas i många vatten i både och . har därför, tillsammans med , drivit att vi måste kunna nyttja signalkräftan trots att den förts upp på den EU-gemensamma listan. medger nu att arter som redan har stor spridning i en medlemsstat, såsom signalkräftan i , kan hanteras t.ex. genom fiske för förbrukning och försäljning när detta sker i överensstämmelse med vad som anges i ett nationellt hanterings-program. Förutsatt att vi förhindrar spridning till vatten där signalkräftan inte finns kommer vi alltså även fortsättningsvis kunna fiska för konsumtion samt transportera signalkräftor levande till kokeri. har redan mycket strikta regler för hantering av signalkräfta. Syftet är att signalkräftan inte ska slå ut vår inhemska flodkräfta i fler vatten. De nya reglerna innebär totalt förbud för utsättning av signal-kräfta. Detta har redan tidigare krävt tillstånd från och har därför skett i en ytterst begränsad omfattning. Även införsel av levande signalkräftor m.fl. sötvattenskräftor är förbjudet. EU-förordningens restriktioner berör även odling av signalkräfta. Odling bedrivs dock i ytterst liten omfattning. Enligt ska ett nationellt hanteringsprogram tas fram för att signalkräftan ska få hanteras genom fiske m.m. Detta steg innebär att vi nu ska utforma ett program för att hantera signalkräftan på ett sätt som är lämpligt för svenska förhållanden där ett fortsatt fiske av signal-kräfta är möjligt. Det är Havs- och vattenmyndigheten som har huvud-ansvaret för att ta fram ett sådant hanteringsprogram och detta kommer ske i samråd med berörda parter. Reglerna för fisket kommer vara oförändrade . Genom förhandlingsarbete tillsammans med kommer vi kunna fortsätta fiska, sälja och äta signalkräftor.
frs · H3121490 · 2016-08-24 00:00:00 — Dnr N2016/05180/FJR Svar på fråga 2015/16:1490 av (M) Fredningsområde för torsk i och norra delen av har frågat mig om jag avser verka för att ändra reglerna som råder inom fredningsområdet i och norra delen av och i så fall hur. Det så kallade fredningsområdet för torsk i är som påpekar en del av ett antal redskaps- och områdesbestämmelser som infördes i syfte att stärka torksbeståndet. Bestämmelserna tillkom genom en bilateral överenskommelse mellan som initialt gällde varefter åtgärderna skulle utvärderas. Den vetenskapliga utvärderingen visade bl.a. att det fiskefria området inte var det område som var mest adekvat för att skydda lektorsken då lektorsken huvudsakligen befinner sig i ett annat område. Därutöver har Havs- och fått i uppdrag att analysera bevarandevärden i . Diskussioner har förts mellan och om att ändra områdesbestämmelserna och har nuvarande reglering legat kvar. Torsken i befinner sig fortfarande utanför säkra biologiska gränser och utkasten av torsk är höga. Regeringen anser därför att alternativa åtgärder för att stärka beståndet och minska de höga utkasten av torsk brådskar, inte minst för att uppnå målen om maximalt hållbar avkastning (MSY) och landningsskyldighet i den gemensamma fiskeripolitiken. För att uppnå detta krävs dock samsyn mellan berörda medlemsländer. Regeringen verkar därför både bilateralt och på EU-nivå för att uppnå en så hållbar och ändamålsenlig förvaltning som möjligt av I detta arbete ingår en översyn av nuvarande redskaps- och områdesregleringar.
frs · H3121491 · 2016-08-23 00:00:00 — Dnr Ju2016/05650/ Svar på fråga 2015/16:1491 av (M) Om bilbränder i har frågat mig om jag delar hennes och uppfattning att konkreta åtgärder behövs för att minska antalet bilbränder i och vilka åtgärder jag ser framför mig för att På såväl större som mindre orter runt om i finns det bostadsområden som i allt större utsträckning har kommit att präglas av brottslighet, social oro och otrygghet. Utvecklingen av antalet bilbränder kan också vara en del av detta och är något som regeringen ser allvarligt på. Det är resultatet av en samhällsutveckling där klyftorna och den socioekonomiska segregationen ökar. För att vända utvecklingen krävs det insatser från hela samhället och på alla nivåer. För att stärka rättsväsendets förmåga att hindra dessa brott kommer regeringen att vidta åtgärder. Bland annat ska en översyn genomföras för att utreda möjligheten att åstadkomma en snabbare lagföring. Vidare ska tydligare ungdomspåföljder analyseras och en straffskärpning gällande skadegörelsebrotten övervägas. presenterade statsministern också ett långsiktigt reformprogram för att minska segregationen. En statlig delegation tillsätts som ska samverka med kommuner, civilsamhälle, myndigheter och forskare. Reformprogrammet kommer att sträcka sig . I sammanhanget är ombildningen av relevant i och med att den syftar till att polisen ska komma närmare medborgarna. Mer än hälften av polisregionernas verksamhet ska utföras i lokalpolisområden, med ökad polisiär närvaro i hela landet som följd. I linje med detta har områdespoliser inrättats. Deras uppdrag är att långsiktigt arbeta kontaktskapande, brottsförebyggande och trygghetsskapande utifrån lokala problembilder. Genom relations-byggande arbete ska de förebygga social oro men också problem som till exempel gängkriminalitet i lokalområdet. Regeringen har även intensifierat det brottsförebyggande arbetet med en nationell satsning. (Brå) ska utveckla en nationell stöd- och samordningsfunktion för det brottsförebyggande arbetet. Brå har dessutom fått i uppdrag att kartlägga åtgärder mot kriminalitet och för ökad trygghet i socialt utsatta områden och kommer att presentera sina resultat . Situationen hanteras således utifrån olika perspektiv och regeringen har genomfört flera åtgärder. Detta är dock en komplex problematik som måste tas på allvar där mitt och regeringens arbete med denna fråga fortsätter.
frs · H3121492 · 2016-08-23 00:00:00 — Dnr Ju2016/05652/ Svar på fråga 2015/16:1492 av (SD) Vapenlicenshanteringen har frågat mig om jag och regeringen avser att vidta några åtgärder för att korrigera polisens nya inställning för enhandsvapen för målskytte eller om regeringen delar polisens nya inställning. har i vapenlagen bemyndigat regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om krav på skjutskicklighet, utbildning, ålder och de förutsättningar i övrigt som ska vara uppfyllda för tillstånd att inneha eller låna skjutvapen. Regeringen har med stöd av bemyndigandet gett rätt att meddela sådana föreskrifter. Bemyndigandet innebär att får meddela föreskrifter om bl.a. de krav på skjutskicklighet och aktivt medlemskap som ska gälla för tillstånd till innehav av enhandsvapen för målskytte. Det är bra att använder sin möjlighet att meddela föreskrifter för att på så sätt åstadkomma en mer enhetlig och därmed mer rättssäker tillståndsgivning. Jag har inte för avsikt att vidta några åtgärder med anledning av detta.
frs · H3121493 · 2016-08-24 00:00:00 — Dnr Ju2016/05660/ Svar på fråga 2015/16:1493 av (M) Tvångsåtgärder vid verkställighet av ut- och avvisningar har frågat mig om vilken min och regeringens tidsplan är för ny lagstiftning avseende polisens befogenhet att använda tvångsåtgärder vid verkställighet av ut- och avvisningar. I sin fråga hänvisar till ett beslut som , , meddelade . I beslutet uttalar JO att utlänningslagen (2005:716) bör förtydligas så att det klart framgår vilka tvångsåtgärder polisen har rätt att vidta för att verkställa ett avvisnings- eller utvisningsbeslut. En väl fungerande och rättsäkert utformad migrationsprocess kräver att myndigheterna har verktyg för att sätta kraft bakom ett beslut om avvisning eller utvisning. Att som en sista utväg har befogenhet att använda tvångsåtgärder mot den som inte frivilligt följer ett avvisnings- eller utvisningsbeslut är ett viktigt led för att en välordnad verkställighetsprocess ska kunna upprätthållas och bedrivas på ett effektivt sätt. Lika viktigt är dock att sådana ingripanden sker under rättssäkra och förutsebara former. Jag har gett mina tjänstemän i uppdrag att se över behovet av ändringar i lagstiftningen så att , när det behövs, kan använda tvångsåtgärder för att verkställa ett beslut om avvisning eller utvisning. Jag arbetar för att ett sådant förslag ska kunna lämnas till .
frs · H3121494 · 2016-08-24 00:00:00 — Dnr Ju2016/05661/ Svar på fråga 2015/16:1494 av (M) Nya förvarsplatser har frågat mig vad jag och regeringen avser att göra för att säkerställa att fullgör regeringens uppdrag rörande förvarsplatser. Ett fungerande asyl- och mottagningssystem förutsätter att personer som har fått ett lagakraftvunnet avvisnings- eller utvisningsbeslut återvänder. Det är också en förutsättning för en rättssäker och trovärdig asylprocess. Regeringen har därför gett berörda myndigheter i uppdrag att vidta åtgärder för att öka återvändandet, varav en av åtgärderna är att ska utöka antalet förvarsplatser. Regeringen förutsätter att myndigheten gör vad den kan för att fullgöra det uppdrag som regeringen beslutat om och för en löpande dialog med om hur arbetet med att ta fram nya förvarsplatser fortskrider. Regeringen är mån om att säkerställa att antalet förvarsplatser motsvarar behovet och att skattemedlen används på bästa sätt.
frs · H3121495 · 2016-08-24 00:00:00 — Dnr Ju2016/05662/ Svar på fråga 2015/16:1495 av (M) Direktåtkomst för till vissa uppgifter har frågat mig när ny lagstiftning kommer vara på plats som ger direktåtkomst till vissa uppgifter hos bl.a. . I utredningen ”Personuppgiftsbehandling på utlännings- och medborgarskapsområdet” (SOU 2015:73) föreslås bl.a. att ska få medges direktåtkomst till vissa uppgifter hos . Förslaget syftar till att handläggning av ärenden rörande uppehållstillstånd för arbete ska bli snabbare och effektivare för att därigenom bl.a. bidra till att motverka att reglerna för arbetskraftsinvandring missbrukas. Det är mycket angeläget att motverka missbruk av reglerna för arbetskraftsinvandring. Direktåtkomst innebär dock även vissa integritetsrisker som också måste beaktas. Förslaget bereds just nu inom . Regeringen avser att återkomma till i denna fråga .
frs · H3121496 · 2016-08-23 00:00:00 — Dnr Ju2016/05682 Svar på fråga 2015/16:1496 av (M) Ett fungerande återvändande har frågat mig vilka konkreta åtgärder som jag och regeringen avser vidta för att få återvändandet att fungera. Jag instämmer i uppfattning att det ska vara skillnad på ett ja och ett nej i asylprocessen. Den som efter en rättssäker prövning har fått ett beslut om att lämna landet ska också göra det. Regeringens lagförslag om att den som ska lämna landet inte ska ha rätt till boende och ekonomiskt bistånd genom , trädde i kraft . Åtgärden syftar till att öka incitamenten för den enskilde att återvända. Utöver ny lagstiftning har regeringen också vidtagit en rad andra konkreta åtgärder för att öka antalet återvändanden. Regeringen har i regleringsbrevet uppdragit åt att ytterligare förstärka arbetet med att verkställa av- och utvisningsbeslut. och har också fått i uppdrag att, med bistånd av Kriminalvården, genomföra en försöksverksamhet med syfte att effektivisera återvändandet. Uppdraget ska redovisas . beslutade att godkänna den vårändringsbudget i vilken regeringen föreslagit att och ska få ytterligare medel för att effektivisera återvändandearbetet, bland annat för utplacering av sambandspersoner i utvalda länder. Regeringen arbetar även aktivt för att förbättra samarbetet med mottagarländerna för de personer som av- eller utvisas. Medel har tillförts för ett utökat antal förvarsplatser. Detta innebär kortare transportsträckor vid verkställigheter och bidrar till ett effektivt återvändandearbete. Regeringen har med andra ord genomfört ett flertal konkreta åtgärder i syfte att i större omfattning effektivisera och öka återvändandet. Jag följer dock utvecklingen noga och regeringen är beredd att vidta ytterligare åtgärder om det skulle visa sig vara nödvändigt.
frs · H3121497 · 2016-08-23 00:00:00 — Dnr Ju2016/05658/ Svar på fråga 2015/16:1497 av (L) Färre poliser i yttre tjänst har frågat mig vilka konkreta åtgärder jag och regeringen avser vidta för att öka antalet poliser i yttre tjänst. Ombildningen av polisen till en myndighet är den största omorganisationen inom statsförvaltningen i modern tid. Den är omfattande, komplex och innebär stora interna omflyttningar av såväl personal som verksamheter. ska det ordinarie polisarbetet löpa på som vanligt. Det är därför inte förvånande att långsiktiga och strategiska resursförflyttningar kan ta tid att genomföra. För att följa upp genomförandet av reformen har regeringen gett Statskontoret i uppdrag att utvärdera ombildningen i förhållande till dess mål och syfte. Regeringen har också i regleringsbrevet gett i uppdrag att löpande redovisa det fortsatta genomförandet av ombildningen. Jag följer detta arbete mycket noggrant för att förvissa mig om att intentionerna med ombildningen uppfylls. Det är ansvar att säkerställa kompetensförsörjningen för polisverksamheten och att genomföra de beslut som fattats avseende ombildningen. har beslutat att utöka antalet platser på polisutbildningen avseende de kurser som startar och . Rikspolischefen har också beslutat att anställa fler civilanställda. Med hänvisning till ökade arbetsbelastning och för att säkerställa att viktiga arbetsuppgifter kan upprätthållas tilldelade regeringen myndigheten ytterligare i vårändringsbudgeten .
frs · H3121498 · 2016-08-24 00:00:00 — Dnr N2016/05190/SK Svar på fråga 2015/16:1498 av (M) Riberdahls efterträdare har frågat mig när regeringen kommer att besluta om en ny utredare avseende den rättsliga översynen av skogsvårdslag-stiftningen, (dir 2015:121 och dir 2016:17), och om uppdraget alltjämt ska redovisas . Som svar på frågan om ny utredare kan jag säga att ärendet är under beredning i . Angående frågan om tiden för redovisning av uppdraget finns inget beslut om ändring av direktivet (dir 2016:17).
frs · H3121499 · 2016-08-24 00:00:00 — Dnr Ju2016/05663/ Svar på fråga 2015/16:1499 av (M) Kartläggning av antalet människor utan tillstånd att vistas i har frågat mig om jag och regeringen avser att ta initiativ till en kartläggning av antalet tillståndslösa i . Många av de personer som ansökt om asyl kommer att beviljas uppehållstillstånd i medan andra får ett av- eller utvisningsbeslut. I samband med verkställighetsprocessen förekommer det att en person avviker eller håller sig undan berörda myndigheter. Av naturliga skäl är det då svårt att veta om personen efter detta befinner sig i . Dessutom finns det personer i vars visering har gått ut och personer som har tagit sig till utan att ge sig till känna för någon myndighet. Uppgifterna om antalet personer som befinner sig i landet utan tillstånd varierar. Flyktingsituationen innebar en stor utmaning för samhället på flera sätt och regeringen har därför vidtagit åtgärder som varit nödvändiga för att minska antalet asylsökande. Dessa åtgärder har lett till att antalet asylsökande bedöms minska avsevärt i förhållande till föregående år. För att upprätthålla en trovärdig asylprocess måste personer med ett av- eller utvisningsbeslut återvända till sina hemländer. Viktiga prioriteringar har gjorts så att berörda myndigheter har tillförts verktyg och resurser för att få kontroll på antalet asylsökande och ytterligare effektivisera arbetet med återvändande. Det har bl.a. skett en utökning av antalet förvarsplatser. Genom dessa prioriteringar bedöms också antalet personer utan tillstånd minska. Polisen arbetar kontinuerligt med ärenden där personer har anställts utan att ha arbetstillstånd och genomför också arbetsplatskontroller. Dessa sker ofta i nära samarbete med andra berörda myndigheter. Polisens nationella operativa avdelning ser inte en situation där arbetsgivare utnyttjar personer utan tillstånd som en stor eller ökande trend, men planerar ändå att se över hur man kan öka sin kapacitet för att motverka ett sådant utnyttjande där det förekommer. Jag fortsätter att arbeta för att regelverket ska följas och minska antalet personer som befinner sig i utan tillstånd, men avser inte ta något initiativ till en kartläggning av antalet personer som lever utan tillstånd . En kartläggning av det slaget skulle vara mycket svår att genomföra och sannolikt inte heller leda till något resultat av konkret värde.