ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H3121156 · 2016-05-04 00:00:00 — Dnr N2016/03138/SUBT Svar på fråga 2015/16:1156 av (C) Risker med LFV:s etablering i har frågat mig hur jag avser säkerställa att myndighetens LFV verksamheter i inte medför en risk för svenska staten, främst avseende ekonomiska aspekter. (ofta förkortat LFV) är en myndighet som bildar en affärsverkskoncern tillsammans med de företag där staten genom verket direkt eller indirekt har ett bestämmande inflytande. har bemyndigat regeringen att besluta om bildande av företag inom ramen för Luftfartsverkskoncernen (prop. 2014/15:1, utg.omr. 22, bet. 2014/15:TU1, rskr. 2014/15:86). har hemställt om regeringens beslut att låta förvärva aktier eller andelar eller liknande i ett norskt aktiebolag. Begäran gällde ett bolag för etablering på den norska marknaden för flygtrafiktjänster (N2015/2635/SUBT). Regeringen beslutade att direkt eller genom får förvärva aktier eller andelar eller liknande i ett norskt aktiebolag som ska bedriva flygtrafiktjänst och därmed förenliga tjänster i . Regeringen har härmed medgivit att de formella organisatoriska förutsättningarna i form av ett bolag skapas för att kunna lämna anbud, däremot har Regeringen inte tagit ställning till frågan om anbud ska lämnas. ska enligt förordning (2010:184) med instruktion för inom och utom landet tillhandahålla flygtrafiktjänster samt service- och konsulttjänster som är knutna till verksamheten. Deltagande i upphandling av flygtrafiktjänster i faller inom ramen för myndighetens instruktion och är därmed ett myndighetsbeslut. är ett affärsverk som styrs av statsmakterna genom av fastställda ekonomiska mål avseende bl.a. räntabilitet. Affärsverksamhet innebär i sig alltid ett visst mått av risktagande. Statsmakterna fastställer därför också finansiella befogenheter och investeringsplan. Det är myndighetens ansvar att inom ramen för sina bemyndiganden bedriva verksamheten effektivt, bl.a. att genom att analysera och begränsa risknivån för olika delar av verksamheten, och säkerställa att statsmakternas mål uppfylls. Regeringen följer detta inom ramen för gängse myndighetsstyrning. Alla anbud som lämnas och kontrakt som tecknas ska grundas på affärsmässighet och bidra till koncernens avkastning. Beslut om enskilda affärer ska godkännas av . Det finns enligt min uppfattning inga skäl för särskilda åtgärder vad gäller eventuella anbud i .
frs · H3121157 · 2016-05-02 00:00:00 — Dnr N2016/03116/TIF Svar på fråga 2015/16:1157 av (M) som svenskt flygnav har frågat mig hur jag ser på roll som ett viktigt flygnav för framöver och på vilket sätt jag är beredd att i och i internationella sammanhang verka för att behåller sin starka ställning. Jag delar uppfattning att spelar en viktig roll bl.a. för tillgängligheten för människorna och näringslivet i och delar av . När det gäller att i och internationella sammanhang verka för att ska behålla sin starka ställning så anser jag att det i första hand är en fråga för och danska intressen. Jag vill nämna att det inom pågår ett arbete med att ta fram en svensk flygstrategi. I det sammanhanget ingår även att göra bedömningar om flygets och flygplatsernas betydelse för både den långväga inrikes och den internationella tillgängligheten. vill jag peka på att en av insatserna i regeringens exportstrategi är att det statliga turist- och investeringsfrämjandet ska stödja arbetet som utförs främst av Swedavia med att attrahera fler direkta flyglinjer till .
frs · H3121158 · 2016-05-04 00:00:00 — Svar på fråga 2015/16:1158 av (V) stöd till det jordbävningsdrabbade har frågat mig vilka initiativ jag avser ta för att ska bistå i den akuta nödsituation som landet befinner sig i. Behoven i är mycket stora vad gäller mat, rent vatten, tak över huvudet och hälsoinsatser för de 350 000 som drabbades av den kraftiga jordbävningen. Det var den kraftigaste jordbävningen som landet upplevt och förödelsen är stor. UD och Sida följer situationen noga tillsammans med personal på ambassaden i och har beredskap för att snabbt bevilja stöd till partners enligt det upparbetade system som finns för akuta humanitära kriser. har Sida beslutat om stöd på sammanlagt som fördelats till Myndigheten för Samhällsskydd och Beredskap (MSB) för insatser inom logistik, tidig återuppbyggnad, samt vatten, sanitet och hygien, till Action Contre la Faim (ACF) för att hjälpa 900 familjer med vatten, sanitet och hygien, till Norska () för att skapa förutsättningar för 2 000 barn att kunna återgå till skolan vid terminsstarten , till Svenska Rödakorset för insatser inom vatten, sanitet och hygien samt tidig återuppbyggnad, och till för insatser inom vatten och sanitet samt för psykosocialt stöd. är även en av de största givarna vad gäller kärnstöd till flera humanitära organisationer som WFP, OCHA, UNHCR och ICRC. Kärnstöden gör det möjligt för dessa organisationer att agera snabbt, effektivt och samordnat vid akuta humanitära insatser som vid jordbävningen i .
frs · H3121159 · 2016-05-04 00:00:00 — Svar på fråga 2015/16:1159 av (L) Stöd till återupp-byggnad post-Daish har frågat mig vad regeringen gör finansiellt och politiskt för att fördrivna minoritetsgrupper ska kunna återvända till de områden som varit ockuperade av Daesh. Daeshs framfart i och har lett till förödelse och lidande, inte minst för etniska och religiösa minoriteter. I takt med militära framsteg för att bekämpa Daesh har – som väl påtalar – behoven vuxit för stabiliserande åtgärder för att möjliggöra återvändande till befriade områden. Särskilda fondstrukturer har skapats för att möta dessa stabiliserings-behov i och . bidrog med till () för , och har som en av de stora givarna fått en plats i fondens styrgrupp. Omedelbara stabiliseringsåtgärder har visat på framsteg, exempelvis har nästan hela befolkning kunnat återvända. För har bidragit med totalt till . Politiskt tillhör de mest drivande medlemsländerna för att EU ska öka sitt engagemang för stabilisering till befriade områden i . Vi påtalar kontinuerligt vikten av att koppla samman kortsiktiga stabiliseringsbehov med långsiktiga satsningar inom exempelvis rättssäkerhet och säkerhetssektorreform. Detta är någonting avser driva fortsatt, inom EU, men även gentemot FN och andra givare, samt inom ramen för den globala koalitionen mot Daesh. Utöver det riktade stödet för stabilisering är en av de största humanitära givarna till regionen; mellan 2011-16 uppgår vårt humanitära bistånd till till , respektive till . Utöver detta har vi ett omfattande utvecklingsstöd, inte minst genom den lanserade femåriga (), där ett av fokusområdena är resiliens. och EU tar kontinuerligt upp frågor om mänskliga rättigheter, inklusive för personer som tillhör minoriteter, vid samtal på hög nivå med irakiska myndigheter. Genom ambassaden i för vi också dialog med representanter för och det civila samhället och via avdelningskontoret i för vi på motsvarande sätt samtal med regionala företrädare, inklusive representanter för olika minoriteter. Utrikesministern träffade bland annat företrädare för olika minoriteter i samband med hennes besök till .
frs · H3121160 · 2016-05-03 00:00:00 — Dnr Fi2016/01672/K Svar på fråga 2015/16:1160 av (M) Regioner har frågat mig vilka det är som inom sjukvården har uttryckt ett önskemål om en annan regionindelning, och då speciellt inom de fyra nordligaste länen Kommuner och Landsting (SKL) har tillsammans med företrädare för enskilda landsting och kommuner tydligt fört fram att det behövs en ny läns- och landstingsindelning. Vid de kommundialoger som jag genomför i varje län har det också uttryckts behov av att ändra nuvarande länsgränser bl.a. utifrån befolkningens förändrade rörelsemönster och vikten av att erbjuda en god och jämlik vård i hela landet. Jag förutsätter att SKL och företrädare för dessa kommuner och landsting har god kännedom om verksamheterna och deras behov. Av Indelningskommitténs direktiv framgår att förslagen ska vara väl förankrade med berörda parter. Det är av särskild vikt att kommittén för dialog med och inhämtar synpunkter från bl.a. berörda kommuner och landsting. Kommittén har utifrån detta valt ett arbetssätt som medför en bred förankring av arbetet och att goda möjligheter ges för olika regionala och lokala aktörer att föra fram sina synpunkter och perspektiv. Slutligen vill jag hänvisa till den presenterade utredningen om högspecialiserad vård. Utredningen framför bl.a. att kvaliteten och patientsäkerheten i hälso- och sjukvården förbättras med ökade patientvolymer per vårdenhet och per behandlare. detta på egna analyser av svensk hälso- och sjukvårdsdata och systematiska översikter av den vetenskapliga litteraturen. Utredningen har arbetet brett och diskuterat frågorna med berörda parter.
frs · H3121161 · 2016-05-18 00:00:00 — Dnr Ju2016/03417/ Svar på fråga 2015/16:1161 av (KD) Personer på asylboenden med särskilt behov har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att främja möjligheterna för utsatta troende att få ett anpassat boende i samband med sin asylansökningstid. Alla asylsökande som erbjuds plats på asylboende informeras om vilka boenderegler som gäller. Av informationen framgår att alla ska kunna känna sig trygga i sin boendemiljö och att det därför är viktigt att alla i boendet respekterar varandra, oavsett religion, kultur eller sexuell läggning. Det är en självklarhet att de som flyr för att få en i vårt land också följer lagar när de kommer hit. arbetar aktivt för att öka tryggheten på boendena. När får kännedom om händelser som skapar oro på ett boende ökas personalnärvaron vid boendet och även väktare eller ordningsvakter kan sättas in. personal ges utbildning i bemötande och att förebygga hot och våld. För att möta det ökade behovet av trygghet i boendena utvecklar metoder och arbetssätt som till exempel dialogteam där personal utbildas för att hantera oro som uppstår i boendena. När det förekommer våld eller andra brottsliga handlingar på eller kring asylboenden ska detta polisanmälas av personalen eller personen som utsatts. samarbetar med lokalt vid bedömningar av om personer behöver flyttas för att incidenter ska undvikas. Huvudprincipen är att den som orsakat en incident på ett boende ska flytta. erbjuder utsatta personer, däribland utsatta kristna, möjligheten att flytta till andra asylboenden. Detta sker utifrån en riskbedömning som görs i varje enskilt fall och ofta i samråd med . Vid en flytt tar hänsyn till omständigheter på orten och till möjligheten att knyta nätverk där. arbetar nu för att kunna erbjuda trygghetsboenden för de som känner sig otrygga i sitt asylboende. Dessa boenden kommer att vara tillgängliga för dem som har ett särskilt behov av ett tryggare boende, oberoende av nationalitet, sexuell läggning eller religiös tillhörighet. har regeringen fattat en rad svåra men nödvändiga beslut om tillfälliga åtgärder i syfte att minska antalet asylsökande som söker sig till . Antalet asylsökande är nu på en betydligt lägre nivå än . Detta gör att avser besluta om att inte teckna fler nya förtätnings- och tilläggsavtal och myndigheten ser nu över möjligheten att successivt flytta människor till boenden där det inte är lika trångbott. Regeringen är väl medveten om situationen på landets asylboenden och följer utvecklingen noga genom en nära dialog med berörda myndigheter och kommuner.
frs · H3121162 · 2016-05-11 00:00:00 — Dnr N2016/N2016/03355/SUBT Svar på fråga 2015/16:1162 av (M) Insynsråd vid har frågat mig om jag och regeringen avser att tillsätta något nytt insynsråd vid och i så fall när. Regeringen beslutade om förordnanden i insynsrådet vid .
frs · H3121163 · 2016-05-11 00:00:00 — Dnr Ku 2016/01077/D Svar på fråga 2015/16:1163 av (SD) Stöd till islamistiska organisationer har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder för att våra gemensamma tillgångar inte går till organisationer med kopplingar till antidemokratiska, kvinnofientliga, antisemitistiska och i allmänhet islamistiska rörelser. Låt mig först understryka att regeringen tar starkt avstånd från uttalanden och organisationer med antidemokratiska och rasistiska motiv. Det hör inte hemma i vårt demokratiska samhälle. Vi är många som är oroliga över en tilltagande polarisering i samhällsdebatten och vad många ser som en ökande rasism och extremism. Vi som tror på det demokratiska samtalet och alla människors lika värde måste ta starkt avstånd från dessa uttryck. När det gäller statens bidrag till organisationer inom det civila samhället finns det ett antal strukturella villkor som gäller. Statsbidrag ska inte ges till organisationer som bedriver verksamhet som strider mot demokratins idéer och mot principerna om alla människors lika värde och rättigheter. Regeringen anser att civilsamhällets organisationer är en omistlig del av ett starkt och modernt samhällsbygge. Den kraft och den solidaritet som finns hos människor i det civila samhällets organisationer syntes inte minst när organisationer tog emot många människor på flykt undan krig och terrorism, trots att vissa partier i riksdag menade att det inte var möjligt. Vi har goda anledningar att vara stolta över det svenska föreningslivet med sin kapacitet. Det finns en enorm kraft och kunskap i det civila samhällets organisationer som ska värnas och stärkas. Grunden för att det civila samhällets organisationer ska kunna spela en aktiv roll i demokratin – både i en röstbärande funktion och i dialog med staten – är att det finns förutsättningar för organisationerna att bedriva verksamhet. Med detta som utgångspunkt är det givetvis avgörande att bidragsgivare säkerställer att offentliga medel inte ges till organisationer som sprider våldsbejakande budskap. Detta har också lyfts fram i en överenskommelse mellan regeringen, , , och kring åtgärder mot terrorism. Inga offentliga medel ska gå till våldsbejakande budskap. Skulle organisationer förespråka våldsbejakande budskap ska de inte få något stöd. Det gäller i synnerhet budskap som förespråkar terrorism. I enlighet med gällande förordningar om statsbidrag till civila samhällets organisationer får bidrag lämnas endast till en organisation som har en demokratisk uppbyggnad och som bedriver en verksamhet som respekterar demokratins idéer. Det är också möjligt för myndigheter att kräva tillbaka statsbidrag som beviljats på felaktiga grunder. Det är i sammanhanget viktigt att poängtera att myndigheters beslut om vilka organisationer som har beviljats statsbidrag är myndighetsutövning. Myndigheter fattar sina beslut självständigt. Det innebär att varken regeringen eller jag som minister kan eller får påverka enskilda beslut. Avslutningsvis vill jag också betona att majoriteten av det civila samhällets organisationer gör mycket viktiga insatser för att stärka och värna demokratin och alla människors lika värde och rättigheter.
frs · H3121164 · 2016-05-11 00:00:00 — Dnr A2016/00971/A Svar på fråga 2015/16:1164 av (M) Arbetsförmedlingens upphandling av arbetsmarknadsutbildning har frågat mig hur jag avser att agera med anledning av de misslyckade upphandlingarna av arbetsmarknadsutbildningar. Jag ser allvarligt på att Arbetsförmedlingen i sina upphandlingsförfaranden inte i tillräckligt hög utsträckning har lyckats möta behoven av arbetsmarknadsutbildning. Arbetsmarknadsutbildning förväntas bidra till matchning av arbetssökande mot lediga jobb hos arbetsgivare. Det är även allvarligt att inte fler får arbete efter en arbetsmarknadsutbildning. Jag har därför självklart tagit kontakt med Arbetsförmedlingens generaldirektör och diskuterat de uppkomna problemen. lämnade i en granskningsrapport rekommendationer till Arbetsförmedlingen som rör hur upphandlingar av arbetsmarknadsutbildning kan utvecklas. Regeringen menar att granskning är ett viktigt underlag i Arbetsförmedlingens utvecklingsarbete inom området arbetsmarknadsutbildning. Regeringen betonar värdet av att myndigheten, i möjligaste mån, tar tillvara den effektiviseringspotential som identifierat när det gäller behovsanalyser i samband med upphandlingar. Regeringen kommer noga att följa Arbetsförmedlingens fortsatta arbete, inte minst i fråga om hur resultaten efter genomförd arbetsmarknadsutbildning utvecklas. Regeringen har lämnat sin bedömning på till , som behandlar frågan.
frs · H3121165 · 2016-05-18 00:00:00 — Dnr Ju2016/03458/ Svar på fråga 2015/16:1165 av (M) Begreppet grovt upphovsrättsbrott har frågat när jag kan förväntas ta nästa steg för att införa begreppet grovt upphovsrättsbrott. Vi måste ha en fungerande upphovsrätt. Våra kulturella och kreativa näringar måste få de bästa förutsättningarna att växa. Vi kommer därför fortsätta kampen mot dem som inte respekterar rättigheterna, och det gäller särskilt dem som begår brott i kommersiell skala. Vi har därför redan påbörjat arbetet med att närmare se över behovet av att införa ett grovt upphovsrättsbrott.
frs · H3121167 · 2016-05-16 00:00:00 — Svar på fråga 2015/16:1167 av (V) De västsahariska flyktinglägren och den befriade delen av har frågat mig om jag avser besöka de västsahariska flyktinglägren och den befriade delen av , och i så fall när besöket ska äga rum. Något sådant besök finns inte planerat. Det är dock min förhoppning att besöka regionen för att bland andra frågor diskutera situationen i de västsahariska flyktinglägren, hur kan stödja humanitära initiativ som syftar till att förbättra flyktingarnas levnadsförhållanden, samt hur på bästa sätt kan bidra till att finna en rättvis, varaktig och ömsesidigt acceptabel politisk lösning av konflikten i som tillgodoser västsahariernas rätt till självbestämmande. ambassader i och står i löpande kontakt med relevanta aktörer samt genomför regelbundna fältbesök till och flyktinglägren kring . Jag vill även påminna om stöd och den löpande dialog som regeringen, på tjänstemannanivå, och Sida för med de humanitära aktörer som finns närvarande i flyktinglägren. Utöver det omfattande kärnstöd som ger till UNHCR och Programme beslutade Sida att öka det humanitära stödet till de västsahariska flyktingarna till . Beslutet innebär att det svenska humanitära biståndet till västsahariska flyktingar förväntas bli mer omfattande än .
frs · H3121168 · 2016-05-11 00:00:00 — Dnr N2016/03204 Svar på fråga 2015/16:1168 av (M) Styrning av myndigheter för ett bättre företagsklimat har frågat mig om vad regeringen avser att vidta för åtgärder för att styra myndigheter för att minska regelkrånglet. Regeringen styr i huvudsak sina myndigheter genom respektive myndighets instruktion och regleringsbrev eller genom särskilda regeringsbeslut. Inom regelförenklingsområdet kan nämnas att myndigheter som har mycket kontakter med företag, generellt också har någon form av förenklingsuppdrag i sin instruktion, regleringsbrev eller särskilt regeringsuppdrag. Till exempel har 19 myndigheter att arbeta för att målen för förenklingsarbetet nås. har i uppdrag att utforma sina föreskrifter, allmänna råd och andra vägledande dokument så att de är kostnadseffektiva och enkla att följa och förstå för företagen. Även Transportstyrelsen, och har liknande uppdrag. har i sitt regleringsbrev i uppdrag att göra information och service mer behovsanpassad, lättillgänglig och kvalificerad samt bedöma hur de bidrar till att uppfylla regeringens mål att förenkla för företag. Andra myndigheter med liknande uppdrag i regleringsbrev är och . har i sin instruktion i uppdrag att bland annat stödja och samordna förenklingsarbetet hos de myndigheter som har omfattande verksamhet riktad till företag. Regeringen arbetar aktivt med att digitala lösningar ska göra kontakter mellan företag och myndigheter enklare och att det ska vara förstahandsvalet för företagens kontakter med myndigheter. Exempelvis har i sitt regleringsbrev att utforma digitala tjänster, så långt det är möjligt och där det är relevant, så att dessa är förstahandsvalet i medborgares, organisationers och företags kontakter med . Regeringen har undertecknat en överenskommelse med Kommuner och Landsting om en samlad digital plattform och digitala lösningar så att det ska bli enklare att starta och driva restaurangföretag. och är några av de myndigheter som fått regeringens uppdrag att med hjälp av nya gemensamma nationella digitala lösningar förenkla för, i ett första steg, restaurangbranschen – en regeltung bransch som kräver omfattande kontakt med myndigheter och kommuner. Regeringen ser dessutom ständigt över behovet av att ge fler myndigheter i uppdrag att arbeta med förenklingsfrågor för företag.
frs · H3121170 · 2016-05-10 00:00:00 — Dnr S2016/03159/FS Folkhälso-, sjukvårds- och idrottsministern Svar på fråga 2015/16:1170 av (M) Tidsfrist för snustillverkare har frågat mig om jag anser att det är rimligt att försätta svensk industri i en situation där tidsfristen för att genomföra de omställningar som krävs med anledning av EU:s tobaksproduktdirektiv upplevs som mycket kort. Bakgrunden till fråga är de ändringar i tobakslagen som antog och som avser genomförandet av EU:s tobaksproduktdirektiv. Direktivet antogs och innehåller detaljerade bestämmelser om märkning av förpackningar. är skyldigt att genomföra direktivets bestämmelser . Det är från och med det datumet direktivets krav ska gälla för samtliga tillverkare i . Direktivet - och den svenska lagen - tillåter att produkter som tillverkats och märkts i enlighet med regelverket som gäller innan får säljas , det vill säga till och med . Tobaksproduktdirektivets bestämmelser om märkning av förpackningar lämnar litet utrymme för variationer i det nationella genomförandet. Vilka krav som skulle ställas på europeisk och svensk tobaksindustri i samband med att direktivet skulle vara genomfört i medlemsländerna kan därför inte ha varit okänt för den svenska tobaksindustrin. Vår nationella lagstiftningsprocess, som innehållit ett utredningsbetänkande, remissförfarande, en lagrådsremiss och därefter regeringens proposition, har också inneburit möjligheter för tobaksindustrin att följa lagstiftningsärendets utveckling och därigenom förutse vilka ändringar som skulle komma.
frs · H3121171 · 2016-05-11 00:00:00 — Dnr Ju/2016/03508/ Svar på fråga 2015/16:1171 av (C) Konsekvenserna av ett nytt vapendirektiv har frågat om regeringen avser förbjuda halvautomatiska vapen, och på vilket sätt jag bedömer att detta kommer att påverka jägare och sportskyttar. Regeringen har sedan kommissionen presenterade förslaget till reviderat vapendirektiv varit konsekvent och tydlig i sin inställning till förslaget. Regeringens inställning är att särskilda kontrollnivåer ska gälla för vissa särskilt farliga vapentyper som erfarenhetsmässigt kommit till användning vid terrorattentat och andra grova våldsbrott, t.ex. helautomatiska vapen och vapen som till sitt funktionssätt liknar eller kan modifieras till att bli helautomatiska vapen. Denna linje har regeringen fått enhälligt stöd för i och det är den linje vi driver i förhandlingarna. verkar regeringen med kraft i förhandlingarna för att regelverket för skjutvapen inte ska bli onödigtvis betungande eller begränsande för enskilda tillståndshavare. Detsamma gäller de som verkar i de frivilliga försvarsorganisationerna. Regeringen har lämnat konkreta textförslag till ordförandeskapet och kommissionen för att regelverket ska bli mer flexibelt. Kommissionen föreslag till förbud för helautomatiska vapen och för halvautomatiska vapen som liknar helautomatiska har också föranlett regeringen att kräva ändringar, undantag och förtydliganden. Det avspeglas nu också i de nya textförslag som diskuteras. Sammantaget har en offensiv och väl förankrad ståndpunkt i förhandlingarna. På så sätt tar regeringen på bästa sätt tillvara svenska enskilda och allmänna intressen.