ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H312799 · 2016-02-23 00:00:00 — Dnr N2016/01354/SUBT Svar på fråga 2015/16:799 av Per Klarberg (SD) Reserverade medel för järnvägsunderhåll Per Klarberg har frågat mig vad jag och regeringen planerat att använda de medel om till som reserverats i regleringsbrev under anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur, anslagsposten 2.1 Drift, underhåll och trafikledning på järnväg och om jag kan klargöra när dessa kommer att användas. Regeringen är angelägen om att järnvägsstandarden förbättras i närtid. genomfördes en förstärkning av drift och underhåll av järnvägsinfrastrukturen med som en följd av beslut med anledning av propositionen Vårändringsbudget . Vårproposition aviserade regeringen även en fortsatt tillfällig förstärkning av drift och underhåll av järnvägsinfrastrukturen –2018 med . Genom beslut om budgetpropositionen förstärktes sedan järnvägsunderhållet med ytterligare totalt –2019. Det är viktigt att de medel som tillförs järnvägssektorn nyttjas på bästa sätt. En beredning pågår i gällande användningen av de medel som tills vidare reserverats i regleringsbrev. Regeringen har för avsikt att återkomma med besked i denna del.
frs · H312800 · 2016-02-23 00:00:00 — N2016/01357/TS Svaret är avsett att lämnas Bör ej publiceras innan svaret har lämnats muntligt i kammaren. Svar på fråga 2015/16:800 av Per Klarberg (SD) Höjning av banavgifterna Per Klarberg har frågat mig om jag tänker verka för en frysning av de nuvarande banavgifterna alternativt en återgång till de nivåer regeringspartierna tyckte var motiverade med avseende på järnvägsstandard och konkurrenssituation. Bestämmelser om banavgifterna finns i järnvägslagen som i sin tur grundar sig på EU-direktiv som fastslår att avgifterna ska fastställas av infrastrukturförvaltaren–. Regeringen sätter således inte banavgifterna. Banavgifterna som ska tas ut enligt bestämmelserna ska fastställas till den kostnad som uppstår som en direkt följd av framförande av järnvägsfordon. Transportstyrelsen har ansvar att övervaka process för samråd och fastställelse för banavgifter. Regeringen är angelägen om att järnvägsstandarden förbättras i närtid och har därför förstärkt järnvägsunderhållet med ytterligare satsning på sammanlagt 2016-2019 utöver den beslutade ökningen av järnvägsunderhåll med för åren 2016–2018.
frs · H312801 · 2016-02-23 00:00:00 — Dnr N2016/01358/TIF Svar på fråga 2015/16:801 av (C) Västsvenska paketet har frågat mig att om en enskild undertecknare av avtalet om Västsvenska paketet skulle vilja omförhandla en enskild del av paketet, mot andra undertecknares vilja, är regeringen då öppen för detta. Det finns stora behov av infrastrukturinvesteringar i och i . Regeringen har ingen avsikt att omförhandla avtalet utan förutsätter att ingångna avtal följs och att de stora satsningar på infrastruktur som ingår i avtalet om Västsvenska paketet därmed kan genomföras.
frs · H312802 · 2016-02-24 00:00:00 — Dnr M2016/00420/R Klimat- och miljöministern samt vice statsministern Svar på fråga 2015/16:802 av (M) Kommunernas vetorätt vid nyetablering av vindkraft har frågat mig om jag är beredd att ta bort det kommunala vetot för nyetablering av vindkraft. Ledamoten ställer frågan med hänvisning till att i sitt regleringsbrev för har fått i uppdrag att tillsammans med följa upp och analysera hur planerings- och tillstånds-processen vid etablering av vindkraft utvecklats i kommunerna. I upp-draget skrivs vidare att om myndigheterna bedömer att det finns behov av åtgärder för att underlätta tillståndsprocessen så ska de föreslå sådana åtgärder, inklusive författningsförslag. För att få tillstånd att uppföra vindkraftverk krävs enligt 16 kap. 4 § att den kommun som verken ska uppföras i tillstyrker etableringen. Bestämmelsen tillkom i samband med att den så kallade dubbelprövningen av vindkraftsanläggningar avskaffades . En tillståndspliktig vindkraftsanläggning prövades tidigare enligt både och . Ändringen syftade till att få en snabbare och enklare process från projektering till genomförande inför en planerad kraftigt utökad vindkraftsanvändning. gjorde en uppföljning av hur det förändrade regelverket påverkade vindkraftetableringar och fann att det finns en rad oklarheter kring bestämmelsen om tillstyrkan, vilket resulterat i att bestämmelsen tillämpas på olika sätt och därför innebär en osäkerhetsfaktor i planeringsprocessen för vindkraft. Mot denna bakgrund utarbetade , i samråd med och med deltagande från Kommuner och Landsting, en vägledning om tillstyrkan vid tillståndsprövning av vindkraftverk. Syftet med vägledningen, som antogs , är att underlätta och effektivisera tillståndsprocessen genom att ge rekommendationer om hur tillstyrkan enligt 16 kap. 4 § bör tillämpas. Vägledningen ska utgöra ett stöd för kommuner, prövningsmyndigheter och projektörer. Syftet är också att åstadkomma en mer enhetlig och förutsebar tillämpning av bestämmelsen. Regeringen anser att det finns skäl att följa upp och analysera hur planerings- och tillståndsprocessen vid etablering av vindkraft utvecklats efter att vägledningen om tillstyrkan tagits fram och om osäkerheterna för vindkraftsaktörerna har minskat. Mot denna bakgrund gavs det i inledningen nämnda uppdraget till och . Uppdraget ska redovisas till (Miljö- och ) . Huruvida det är aktuellt ta bort kravet på att den kommun som ett vindkraftverk ska uppföras i tillstyrker etableringen kan regeringen ta ställning till först efter att myndigheterna rapporterat sitt uppdrag.
frs · H312803 · 2016-02-24 00:00:00 — Dnr Ju2016/01515/ Svar på fråga 2015/16:803 av (M) Stärkta rättigheter för trafikresenärer har frågat statsrådet när regeringen avser att återkomma i frågan om regressrätt för transportörer som är skyldiga att utge ersättning enligt den nya lagen om kollektivtrafikresenärers rättigheter när en försening i den spårbundna trafiken egentligen orsakats av infrastrukturförvaltaren. Frågan om en lagreglerad regressrätt för järnvägsföretag hanteras av . Frågan har därför överlämnats till mig. har, utöver en reformerad civilrättslig lagstiftning för järnvägstransporter, föreslagit en regressrätt för järnvägsföretag (SOU 2015:9). Enligt förslaget ska ett järnvägsföretag kunna få vissa förseningskostnader ersatta av infrastrukturförvaltaren, om kostnaderna har orsakats av infrastrukturen, t.ex. spår eller ledningar. Utredningens förslag har remitterats och beredning pågår inom . Regeringen avser att återkomma till i frågan så snart som det är möjligt.
frs · H312804 · 2016-02-23 00:00:00 — Dnr S2016/01118/FS Folkhälso-, sjukvårds- och idrottsministern Svar på fråga 2015/16:804 av (L) Kvalitetsregistrens framtid har frågat mig om och hur jag avser att säkra kvalitetsregistrens finansiering tills utvärderingen är genomförd och analyserad med avseende på rekommendationer om fortsättningen. De nationella kvalitetsregistren är centrala för att systematiskt och fortlöpande utveckla och säkra vårdens kvalitet, men också för nationell uppföljning och jämförelser av hälso- och sjukvårdens resultat, och därmed för att kunna åstadkomma en jämlik vård för hela befolkningen. De nationella kvalitetsregistren utgör även en viktig förutsättning för en betydelsefull del av den registerbaserade forskning och innovation som sker inom hälso- och sjukvårdsområdet. Överenskommelsen mellan () och staten om utvecklingen och finansieringen av för vård och omsorg har inneburit en positiv utveckling. Myndigheten för vård- och omsorgsanalys (Vårdanalys) halvtidsutvärdering lyfter bl.a. fram att kvalitetsregistren har utvecklats inom en rad områden, vilket bidrar till bättre förutsättningar för registren att användas för förbättringsarbete och forskning. Satsningen har lagt stort fokus på patientperspektivet och många register redovisar resultatdata direkt till patienterna. Antalet forskningsprojekt med stöd av kvalitetsregisterdata har också ökat. är det långt ifrån alla kvalitetsregister som används för forskning och här finns utrymme för förbättring. Till de områden som kräver ytterligare insatser hör även att säkerställa att hälso- och sjukvårdens och kvalitetsregistrens it-system uppfyller de krav som måste ställas för att de ska bilda en fungerande helhet som inte avkräver hälso- och sjukvårdens personal upprepade registreringar i olika system. Vårdanalys framhåller också att registren inte har nått sin fulla potential i den verksamhetsnära förbättringen och utvecklingen, och rekommenderar därför landstingen att ge utökat stöd till och ställa krav på verksamheternas förbättringsarbete i hälso- och sjukvården. Den nuvarande överenskommelsen löper ut och regeringen avser att även fortsättningsvis stödja finansieringen av de nationella kvalitetsregistren, och håller på att se över formerna för detta i dialog med SKL och med företrädare för landstingen.
frs · H312805 · 2016-02-24 00:00:00 — Dnr Ju2016/01443/ Svar på fråga 2015/16:805 av (M) Ungdomspåföljden helgavskiljning med fotboja har frågat mig när jag kommer att presentera ett förslag om ungdomspåföljden helgavskiljning med fotboja. För att motverka att unga begår brott är det viktigt att påföljderna är tydliga och konsekventa samt kan bidra till att hindra återfall. I betänkande Nya Påföljder (SOU 2012:34) föreslås bl.a. en ny påföljd som kallas ungdomsövervakning. Innehållet ska vara behandlingsinriktat och innefatta åtgärder för att bryta begynnande brottskarriärer och kriminella tankemönster. För att ungdomsövervakning ska vara tillräckligt ingripande vid allvarlig brottslighet ska den också kunna innehålla tydliga inskränkningar i rörelsefriheten. Det kan t.ex. handla om förbud att lämna bostaden under helgkvällar och helgnätter eller förbud att vistas på vissa platser. Inskränkningarna ska kunna kontrolleras med elektroniska hjälpmedel. överväganden har legat till grund för flera av de förslag som regeringen lämnat till . Bland annat behandlades vissa av utredningens förslag och bedömningar avseende det befintliga påföljdssystemet för unga i en proposition med lagförslag som trädde i kraft (prop. 2014/15:25 Tydligare reaktioner på ungas brottslighet). Även i propositionen Ny påföljd efter tidigare dom, som regeringen planerar att besluta , behandlas vissa av utredningens förslag som rör unga lagöverträdare. De förslag som finns kvar i betänkande, däribland frågan om den nya påföljden ungdomsövervakning, bereds vidare i och regeringen avser att återkomma i frågan.
frs · H312806 · 2016-02-24 00:00:00 — Dnr Ju2016/01444/ Svar på fråga 2015/16:806 av (M) Utvisning på grund av brott i fler fall har frågat mig hur jag och regeringen ställer oss till följande förslag från om utvisning på grund av brott: Att brott med ett straffvärde på sex till tolv månaders fängelse ska kunna leda till utvisning även då det inte föreligger återfallsrisk. Att frågan om verkställighetshinder ska prövas i nära anslutning till då verkställighet kan bli aktuellt. Att åklagare alltid yrkar på utvisning då förutsättningarna för detta i lagstiftningen är uppfyllda och att åklagare också regelmässigt ska undersöka förekomst av eventuella utländska brottmålsdomar. För att någon ska kunna utvisas för brott krävs bland annat att den utdömda påföljden är svårare än böter. Om den dömde inte har gjort sig skyldig till brott, ställs det som huvudregel ett större krav på brottets allvar. I förarbeten och praxis har det för dessa fall gjorts en avvägning utifrån att utvisning är en ingripande rättsverkan för den enskilde som inte ansetts rimlig såvida det inte handlar om mer allvarlig brottslighet (straffvärde ). Undantag kan göras när det gäller brott mot barn eller vid till exempel mened eller övergrepp i rättssak. Straffsystemet bygger på att påföljden tillsammans med övriga rättsverkningar är proportionerliga sett till brottet. Det måste alltså finnas en balans mellan de reaktioner ett brott ska kunna medföra och brottets allvar. Det är rimligt att man kräver ett mer allvarligt brott för att kunna utvisa en förstagångsförbrytare. Det är vidare rimligt att frågan om det finns verkställighetshinder behandlas redan i samband med att frågan om utvisning avgörs. Det är inte ett bra utnyttjande av samhällets resurser att besluta om utvisning om det står klart att beslutet inte kan verkställas. Avslutningsvis utgår jag från att åklagarna yrkar utvisning i de fall de bedömer det som relevant. Mot denna bakgrund bedömer jag att den nuvarande ordningen är ändamålsenlig.
frs · H312807 · 2016-02-24 00:00:00 — Dnr A2016/00328/A Svar på fråga 2015/16:807 av Boriana (M) Arbetsmarknadsministerns besök Boriana har frågat mig hur många företag, och vilka företag, jag har besökt i tjänsten. Det är riktigt att jag gärna framhåller företagens viktiga roll som jobbskapare. Antalet lediga jobb ökade jämfört med samma kvartal föregående år. Antalet anställda ökade totalt . Två exempel inom områden där antalet anställda har ökat: totalt fanns det 66 600 anställda inom tillverkning av motorfordon, släpfordon och påhängsvagnar , vilket var fler jämfört med 2014. Hotell och restaurangbranschen ökade med till 160 100 anställda. har en stark tillväxt av jobb, nu är utmaningen att få rätt person på rätt plats. För som det finns det stora rekryteringsbehov hos företag råder det brist på vissa kompetenser. Regeringen genomför nu det jobbpaket på totalt som presenterades i budgetpropositionen . Vi investerar i bostäder och infrastruktur, för en aktiv näringspolitik – för jobb i hela landet, fler innovativa och växande företag och för att stärka den svenska exporten. Vi gör investeringar i kunskap och matchning – genom ett nytt kunskapslyft med en kraftfull utbyggnad av vuxenutbildningarna. En utmaning handlar om hur vi kan bli bättre på att ta till vara utrikes föddas kunskap och erfarenhet. Den rådande situationen kräver att regeringen, myndigheterna och företagen tar nya krafttag med att identifiera möjligheter för fler nyanlända att komma in snabbare i arbetslivet. Ett initiativ som regeringen tagit tillsammans med företagen är 100-klubben tillsammans. De företag som är beredda att ta emot minst 100 nyanlända för arbete eller praktik har en direkt dialog med Arbetsförmedlingen där de gemensamt diskuterar vilka insatser och kompetenser som kan vara aktuella. Även mindre företag är en del av tillsammans. efter lanseringen fick Arbetsförmedlingen telefonsamtal från 375 företag som ville rekrytera, eller ta emot praktikanter. Flera av företagen som har gått med i 100-klubben har jag, och andra statsråd, kontinuerlig kontakt med. har enskilda statsråd och våra statliga myndigheter kontakt med enskilda företag och med arbetsmarknadens parter, vilka också är centrala aktörer för en väl fungerande arbetsmarknad. Som arbetsmarknadsminister tycker jag att den dialogen självklart är central.
frs · H312808 · 2016-02-24 00:00:00 — Dnr N2016/01386/DL Svar på fråga 2015/16:808 av (M) Beteskravet har frågat mig om jag och regeringen har för avsikt att ompröva beteskravet. Det svenska beteskravet är unikt och innebär viktiga djurvälfärdsfördelar. Förutom att djuren får utlopp för sitt naturliga beteende får de även motion. Kor som går ut och betar blir också friskare än de som står inne. är jag är medveten om att beteskravet kan innebära en ekonomisk belastning och en expansionsbegränsning för vissa djurhållare. Regeringen anser att det är viktigt att inte sänka djurvälfärden i . Däremot behöver vi arbeta med att modernisera regelverk och göra dem smartare så att det blir enklare för företagen att leva med de regler vi har, utan att kraven på djurskydd eller kvaliteten i djurhållningen urholkas. Kravet på att kor ska gå på bete delar av året är bestämt av regeringen. Det är som utformar hur reglerna ska se ut i detalj.
frs · H312810 · 2016-02-24 00:00:00 — Dnr Ku2016/00323/KI Svar på fråga 2015/16:810 av (L) Våld, trakasserier och oro på bibliotek har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att stoppa oro, hot och trakasserier på bibliotek. Första av allt vill jag poängtera att hot och trakasserier naturligtvis aldrig ska accepteras. ska vara ett rum öppet för alla, som ger fri tillgång till litteratur och information. Här kan var och en, oavsett bakgrund, ta del av kulturupplevelser och söka kunskap. Allas möjlighet till delaktighet i samhällslivet och fri åsiktsbildning är grunden för vår demokrati. Det är också grunden för bibliotekens verksamhet. För att uppfylla bibliotekslagens krav om tillgänglighet och öppenhet måste biblioteken vara trygga och säkra platser – både för dem som jobbar där och för människor som kommer för att låna böcker eller för att delta i olika aktiviteter. En hotfull och stökig miljö begränsar också utrymmet för dem som besöker för att läsa, delta i språkcafé eller studera. Kommuner och andra bibliotekshuvudmän har som arbetsgivare förstås ett ansvar att se till att anställda på bibliotek har en god arbetsmiljö. När det gäller direkt brottsliga handlingar är det en polisiär fråga. Vi ser olyckligtvis en tendens att samtalstonen i de offentliga rummen hårdnar och att det förekommer hot, trakasserier och ibland även våld för att tysta åsikter. Det är t.ex. mycket allvarligt när förtroendevalda, journalister, kulturskapare, kulturinstitutioner och opinionsbildare utsätts för hot och hat. Regeringen avser att återkomma med en handlingsplan för att värna det demokratiska samtalet mot hot och hat. Regeringens uppdrag till Kungl. att ta fram förslag till en nationell biblioteksstrategi är brett formulerat utifrån de krav som ställs i bibliotekslagen. En fråga som särskilt ska belysas inom ramen för uppdraget är bibliotekarieyrkets roll och förutsättningar. En fördjupad delredovisning av uppdraget med förslag till en nationell biblioteksstrategi ska redovisas och en slutredovisning ska lämnas . Jag ser fram emot att följa Kungl. arbete med biblioteksstrategin, som jag är säker på kommer att bidra med kunskap om hur biblioteksverksamhet av hög kvalitet i hela landet ska kunna främjas och som beaktar de utmaningar biblioteken står inför.
frs · H312811 · 2016-02-24 00:00:00 — Dnr Ju2016/01484/ Svar på fråga 2015/16:811 av (M) Översyn av straffet för mord har frågat mig när och i vilken form regeringen kommer att göra den översyn av lagstiftningen som gäller straffet för mord. I syfte att säkerställa att lagändring avseende straffet för mord får genomslag i praktiken avser regeringen att i närtid ge en utredare i uppdrag att lämna de förslag till lagändringar som bedöms nödvändiga. Regeringen avser att återkomma till med lagförslag .
frs · H312813 · 2016-02-24 00:00:00 — Dnr A2016/00343/A Svar på fråga 2015/16:813 av (M) Antal personer i snabbspår har frågat mig om hur många personer jag bedömer att respektive snabbspår kommer att omfatta , och . Regeringen har tagit initiativ till snabbspåren för att nyanlända snabbt ska komma ut på en arbetsplats som är relevant för individens utbildning, erfarenheter och intresse. råder det brist på arbetskraft i många branscher, de får nu hjälp med kompetens-försörjningen genom att Arbetsförmedlingen och branscherna tillsammans skapar snabbspår för att underlätta för nyanlända att etablera sig på arbetsmarknaden. Det är märkligt att detta inte har gjorts tidigare. Antalet personer inom snabbspåren påverkas av flera faktorer. En av dem är antalet personer i etableringsuppdraget med en tidigare yrkesbakgrund inom ett bristyrke. Av de i arbetsför ålder som väntar på asyl har vi inte någon samlad bild av antalet läkare, lärare och kockar, för att nämna några av de snabbspår som är igång. Men när kompetenskartläggningarna är genomförda, och när de har fått ett uppehållstillstånd, kommer de exempelvis erbjudas en kompletterande kurs på en högskola parallellt med att de läser yrkessvenska och gör praktik. Andra faktorer som också påverkar antalet personer inom snabbspåren är antalet utbildnings-och praktikplatser, vilka Arbetsförmedlingen och berörda lärosäten samt parterna för en dialog om. Min ambition är att samtliga nyanlända som har erfarenheter och kompetens inom bristyrken ska ges möjlighet att få sina dokument bedömda, komplettera sin tidigare yrkeskunskap och läsa anpassad yrkessvenska för att så snabbt som möjligt börja jobba. Allt annat är slöseri både för individerna och för samhället.
frs · H312814 · 2016-02-24 00:00:00 — Dnr Ju2016/01516/ Svar på fråga 2015/16:814 av (M) Bristen på gode män till ensamkommande barn har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att alla barn som kommer till snabbt ska få tillgång till en god man. Ansvaret för att tillhandahålla gode män till ensamkommande barn ligger på kommunerna. I den exceptionella situation som råder är det särskilt angeläget att kommunerna samordnar sig och hjälper varandra. Det är också viktigt att kommunerna överväger vilka ytterligare åtgärder som kan vidtas enligt gällande lagstiftning för att organisera verksamheten på ett effektivt sätt. Regeringen ska dock så långt möjligt underlätta för kommunerna att leva upp till kravet på att ensamkommande barn ska få tillgång till en god man så snart det är möjligt. Regeringen beslutade därför att ge i uppdrag att initiera och samordna informationsinsatser om bl.a. god man för ensamkommande barn. Syftet är att underlätta för kommunerna att rekrytera och säkra tillgången till gode män. ska också genomföra en analys av behovet av gode män. Frågan uppmärksammades också i den överenskommelse om insatser med anledning av flyktingkrisen som träffades mellan regeringen, , , och . I överenskommelsen anges att situationen för hantering av ensamkommande barn löpande ska ses över, bl.a. när det gäller gode män. Inom ramen för denna översyn tittar regeringen kontinuerligt på möjliga åtgärder för att säkerställa att alla barn företräds av en god man som kan utföra sitt uppdrag på ett effektivt och ändamålsenligt sätt.
frs · H312815 · 2016-02-24 00:00:00 — Dnr A2016/00345/A Svar på fråga 2015/16:815 av (M) Arbete i väntan på läkarlegitimation har frågat mig vad jag och regeringen gör för att det ska bli lättare för nyanlända läkare att komma in på den svenska arbetsmarknaden i väntan på svensk legitimation. Att varaktigt minska arbetslösheten och att öka sysselsättningen är en av regeringens viktigaste uppgifter. Regeringens samtal med arbetsmarknadens parter, Arbetsförmedlingen och andra berörda myndigheter för att skapa så kallade snabbspår in på arbetsmarknaden för nyanlända inom etableringsuppdraget har lett till att flera snabbspår såsom kockar, styckare/slaktare, lärare och förskolelärare nu har presenterats och fler är på gång. Dessutom har arbetsmarknadens parter i samarbete med Arbetsförmedlingen tagit fram snabbspår för de 21 reglerade hälso- och sjukvårdsyrkena. Vad beträffar den händelse kring nyanlända läkare som hänvisar till utgår jag från att vilja är att dessa personer ska komma ut i arbete som läkare. beslutade regeringen att tillskjuta medel samt gav i uppdrag att korta handläggningstiderna för validering av utländsk sjukvårdspersonals legitimationer. har även fått ökade resurser för validering av utländsk utbildning inom hälso- och sjukvården med 65 miljoner och .