ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H311613 · 2016-01-12 00:00:00 — Fråga 2015/16:613 Mellsten skjutfält i av (M) till Försvarsminister (S) Försvaret av är en av de mest grundläggande uppgifter och intressen och överordnat i stort sett samtliga övriga intressen för såväl de demokratiska institutionerna som för samhället i stort. Ett starkt och ändamålsenligt försvar och försvarsförmåga förutsätter möjligheter till övning - i olika delar av landet, i olika terränger och naturtyper och för samtliga vapengrenar. Vikten, behovet och betydelsen av övning, i högre utsträckning och genomgående över hela linjen, är ett av de bärande inslagen i den försvarsöverenskommelse som träffades i syfte att stärka det svenska försvaret och öka den svenska försvarsförmågan mot bakgrund av ett oroligare och osäkrare närområde och omvärld. Möjligheten för Försvarsmakten att kunna hålla kvalificerade övningar för att utbilda och öva verksamheten är fundamental. Utan övning är det inte möjligt att upprätthålla en kvalitativ verksamhet. För att Försvarsmakten ska kunna utbilda och öva sina förband är det nödvändigt att myndigheten har tillgång till ändamålsenliga övningsområden och övningsanordningar. Det är och regeringen som beslutar om försvarsmaktsorganisationens övergripande utformning. Med detta som grund bestämmer Försvarsmakten den närmare utformning av krigsförbanden som är nödvändig för att statsmakternas krav på operativ förmåga ska kunna uppfyllas. Inom de ramar riksdag och regering har lagt fast är det Försvarsmakten som avgör var och hur krigsförbanden ska utbildas och övas, liksom vilka övningsanordningar i form av skjutfält och annat som behövs för att kunna utbilda och öva krigsförbanden. Försvarsmakten är förhindrad att använda närmare en tredjedel av övningsfälten. Totalt väntar Försvarsmakten på regeringsbeslut, som är sista instans, om hur mycket övningsverksamhet som får bedrivas på totalt 19 skjut- och övningsfält - däribland Mellsten skjutfält. Orsaken är att dessa ska miljöprövas. Ärenden kring hur mycket försvaret får öva på landets skjutbanor och övningsområden tar i genomsnitt innan de avgörs. Detta försvårar och urholkar allvarligt och påtagligt Försvarsmaktens möjligheter till övning vilket i sin tur går ut över försvarsförmågan, gör det svårare att behålla anställda soldater samt ökar försvarets kostnader. Långdragen ärendehantering och brist på besked försvårar även berörda kommuners och regioners långsiktiga planeringsförutsättningar. Mot bakgrund av det ovan anförda vill jag fråga försvarsminister : Vilka åtgärder tänker försvarsministern vidta för att se till att miljöprövningsärendena, såsom ärendet om Mellsten skjutfält, inte i fortsättningen ska försena och förhindra Försvarsmaktens nödvändiga övningsverksamhet?
fr · H311614 · 2016-01-12 00:00:00 — Fråga 2015/16:614 Fördröjd EU-ersättning till mjölkbönder av (KD) till Statsrådet (S) De svenska mjölkbönderna är hårt pressade ekonomiskt. tvingas fem mjölkbönder att lägga ned sin mjölkproduktion. EU:s jordbruksersättning är för många en avgörande inkomst i företaget. kom beskedet från att utbetalningen av kompensationsstöd, nya ersättningar för ekologisk produktion och omställning till ekologisk produktion samt miljöersättning till vallodling, betesodling och slåtterängar fördröjs och den sista utbetalningen beräknas ske . En sådan fördröjning kommer att slå hårt mot redan ekonomiskt pressade mjölkbönder. Jag vill fråga statsrådet följande: När fick statsrådet kännedom om att dessa ersättningar fördröjs och vilka åtgärder vidtog statsrådet utifrån den informationen?
fr · H311615 · 2016-01-12 00:00:00 — Fråga 2015/16:615 Sena utbetalningar av EU-stöd av (M) till Statsrådet (S) Det har varit känt länge att 2015 var ett speciellt år med reformer i EU:s jordbrukspolitik och av reglerna för jordbruksstöd. Därför kan det inte komma som någon överraskning för regeringen och att det kan krävas extra resurser för att kunna göra utbetalningar av EU-stöd till landets lantbrukare . Trots att regeringen och haft kännedom om att nya regler gäller, har man misslyckats med att tillgodose att jordbruksstöd betalas ut . Följden av detta är att många lantbrukare hotas av likviditetskris och tvingas belåna sin verksamhet för att kunna täcka situationen ekonomiskt. Låg lönsamhet och en hård internationell konkurrens, där utländska lantbrukare gynnas av de svenska särkraven, orsakar redan i sig en svår situation för de svenska lantbrukarna. Att i det läget drabbas av ytterligare problem med att få fram pengar till räkningar och för kostnader gör situationen för de svenska lantbrukarna ännu sämre. Detta är inte acceptabelt. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder vidtog regeringen för att lantbrukarna skulle kunna få ut EU-stöd ?
fr · H311616 · 2016-01-12 00:00:00 — Fråga 2015/16:616 Vapendirektivets effekter på museer och vapensamlingar av Boriana (M) till Kultur- och demokratiminister (MP) Det nya vapendirektivet från EU innebär ett hot mot vårt kulturarv. I direktivet föreslås det bland annat att delar av privata och offentliga vapensamlingar ska beslagtas och destrueras. Museer kan ansöka om dispens, men de vapen som ingår i samlingen ska permanent försättas i obrukbart skick så att de inte kan avfyras. I realiteten innebär det att vapnet förstörs . En del av vårt kulturarv kommer därmed att gå förlorat och av dagens vapen, som skulle kunna ingå i vapensamlingar, kommer inget att bevaras. Vapenmuseer är välbesökta turistmål och även en stor del av våra övriga museer har vapen i sina samlingar. Flera museer och sammanslutningar av museer, däribland Stiftelsen och Museer, kritiserar förslaget om att tvinga museer och samlare att destruera eller deaktivera delar av sina vapensamlingar. Det skulle förstöra stora historiska och ekonomiska värden. Vapensamlingar och museers vapen har varit undantagna från EU:s vapendirektiv just därför att de fyller ett viktigt kulturhistoriskt värde. Med anledning av ovanstående vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Hur ser kulturministern på faran att delar av vårt kulturarv och stora historiska värden går förlorade om museer tvingas att destruera sina vapensamlingar?
fr · H311617 · 2016-01-12 00:00:00 — Fråga 2015/16:617 Organisationsbidrag av (M) till Statsrådet (S) Staten, via regeringen, beviljar stöd till exempel patient-, forsknings- och diagnos-organisationer som fullgör ett viktigt engagemang för att driva frågor för att till exempel stärka patientens ställning, stärka empiri, beprövad erfarenhet och forskning samt intressefrågor. uppmärksammades att vetenskap och forskning inte är ett av kriterierna för att vikta storleken på stödet. Detta gör att till exempel väl kända diagnoser och sjukdomar som organiseras i till exempel förbundet , Ung Cancer och , ges mindre stöd än exempelvis . Trots att anser att det saknas bevis för att de upplevda symtomen vid elöverkänslighet kan kallas för sjukdom och att det inte är en medicinsk diagnos fick , 2015, ta del av mer än till exempel cancer- och hiv-organisationer, i bidrag. bedömer att uppfyller kraven för att få statsbidrag, för i kraven framgår inte att det måste finnas någon vetenskaplig bevisning, vilket regeringen skyndsamt bör se över för att kunna ändra i kravspecifikationen. Det som benämns som elöverkänslighet, elkänslighet eller elallergi avser en upplevd extra känslighet för exponering av elektromagnetiska fält (EMF). anser att det , med hänvisning till forskningsläget, saknas bevis för att elöverkänslighet är en sjukdom. Enligt och finns det inte, trots omfattande forskning, vetenskapligt underlag som styrker att elöverkänsligas symtom kan kopplas till elektromagnetiska fält. skriver ”i experimentella studier har varken friska eller elöverkänsliga personer kunnat avgöra bättre än slumpen om de varit exponerade för EMF eller inte. Det finns därför inte något vetenskapligt stöd för att det föreligger något orsakssamband mellan exponering för EMF och symtom.” Vidare går det att läsa att ”beslutsstöd, råd till läkare som medverkar i sjukskrivningsprocessen, innehåller inte råd om sjukskrivning på grund av upplevda symtom vid exponering för elektromagnetiska fält. Elöverkänslighet är därmed inte en medicinsk diagnos.” Så enligt och finns det inte, trots omfattande forskning, vetenskapligt underlag som styrker att elöverkänsligas symtom kan kopplas till elektromagnetiska fält. Trots detta ger regeringen större bidrag för ovetenskapliga symtom än för forskningsbaserade diagnoser som till exempel cancer. Med anledning av det anförda vill jag därför fråga statsrådet : Avser regeringen och ansvarigt statsråd att se över en ändring i kravspecifikationen samt viktning till företräde för forskning och vetenskap, vid fördelning av statens bidrag till viktiga patient-, forsknings- och diagnos-organisationer?
fr · H311618 · 2016-01-13 00:00:00 — Fråga 2015/16:618 Blockad mot småföretagare av (SD) till Arbetsmarknadsminister (S) Ett stenugnsbageri har utsatts för en blockad av fackförbundet för att få småföretagaren att teckna kollektivavtal med nämnda fackförbund. Rätten att vidta fackliga stridsåtgärder är en etablerad del av den svenska arbetsmarknaden och något som finns till för att säkra tryggheten för anställda. I detta fall finns det dock vissa problem kopplade till de åtgärder som Livs vidtar. Till skillnad från andra blockader handlar det om en blockad mot ett företag som redan har tecknat kollektivavtal, fast med ett annat fackförbund. Av den anledningen drabbas företaget av en blockad enbart som följd av att man i Livs tycke valt ”fel” fackförbund. Ministern ska naturligtvis inte uttala sig om enskilda företeelser, men min fråga till arbetsmarknadsminister är om hon anser att det är okej att fackförbund vidtar den här typen av åtgärder för att en enskild företagare inte tecknat kollektivavtal med i fackförbundets tycke ”rätt” fackförbund och om hon annars är beredd att vidta åtgärder för att förhindra att sådant sker.
fr · H311619 · 2016-01-13 00:00:00 — Fråga 2015/16:619 Uthålliga korvettoperationer av (L) till Försvarsminister (S) fem korvetter av Visbyklass utgör en icke obetydlig andel av vår samlade förmåga. Det bör inte uteslutas att en framtida underrättelseoperation i fredstid eller nationella beredskapsuppgifter i svenska farvatten skulle behöva pågå än . Visbyklassen konstruerades för den dåvarande svenska modellen för nationellt försvar med värnplikt. Dubbla besättningar bemannade med en blandning av kontinuerligt tjänstgörande och reservister ger en bättre uthållighet jämfört med en enda besättning per fartygsindivid med bara yrkesofficerare och yrkessjömän. Inom ramen för det svenska värnpliktsförsvaret fanns befattningar med högst 72 timmars inställelsetid på mobiliseringsplatsen. Vilka åtgärder ämnar försvarsminister vidta så att Visbyklassens fem fartyg kan bemannas med dubbla besättningar, bägge innehållande också reservister?
fr · H311620 · 2016-01-13 00:00:00 — Fråga 2015/16:620 Fördjupat nordiskt samarbete av (M) till Statsrådet (S) I svåra tider prövas såväl stater och deras regeringar som enskilda människor och deras anhöriga. Det senaste halvårets kraftiga ökning av antalet asylsökande som söker sig till de nordiska länderna är bara en av flera prövningar som vårt land just nu möter. Vid en stor ökning av antalet asylsökande, till ett begränsat geografiskt område, uppstår en problematik när hus och sängplatser helt enkelt riskerar att ta slut. För att få bukt med detta – och på ett effektivt och humant sätt säkerställa att människors skyddsbehov tillhandahålls – är en tänkbar lösning att uppdraget delas av fler än bara ett land. I denna kontext är de nordiska länderna viktiga, som en grupp länder i med starka ekonomier och goda förutsättningar för ett generöst mottagande. Det är däremot tydligt att är det enda land i som tar sitt fulla ansvar. De volymreglerande åtgärder regeringen gjort har inte lett till ett ökat eller fördjupat nordiskt samarbete. Införandet av id-kontroller i på svenskt initiativ har åtföljts av danska åtstramningar, bland annat vid gränsen till . Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka initiativ tar statsrådet för att mana till, och underlätta för, nordiskt samarbete i samband med flyktingkrisen?
fr · H311621 · 2016-01-13 00:00:00 — Fråga 2015/16:621 Livsmedelsstrategin av (M) till Statsrådet (S) Regeringen och det ansvariga statsrådet har som gått samtalat med flera aktörer i livsmedelskedjan. Regeringen har låtit meddela att utveckling av livsmedelsstrategin pågår och ska bidra till att öka den svenska produktionen av mat och även exporten samt skapa sysselsättning och hållbar tillväxt i hela landet. Det primärt viktigaste målet med en svensk livsmedelsstrategi torde vara att få på plats ett tydligt tillväxtmål för svensk livsmedelsproduktion. Strategin bör vidare konkret visa på hur vi ska kunna öka livsmedelsproduktionen runt om i landet, öka exporten och på så vis skapa fler arbetstillfällen. Och det är av stor vikt att detta sker skyndsamt innan vital infrastruktur i livsmedelsbranschen rämnar på grund av för liten volym. För att uppfylla mål av detta slag måste en strategi hantera ett antal principiella överväganden som leder till systemförändringar jämfört med . Det är avgörande om strategin ska fungera i praktiken. Om svenska livsmedelsföretagare ska kunna växa på en mervärdesmarknad måste det i ske en förflyttning från regelverk till överenskommelser och åtaganden inom branschen och mellan olika parter. Målsättningen bör vara att harmoniserar produktionsvillkoren med resten av EU. Även hanteringen av produktionsmedelsskatter i , gentemot konkurrentländer, är av stor betydelse för tillväxtmöjligheterna inom livsmedelsproduktionen. Detta går tvärtemot den skattechock som drabbar från och med årsskiftet med exempelvis rejäla skattehöjningar på arbete, drivmedel och sparande. är, i förhållande till övriga EU och globalt, en liten aktör inom livsmedels- och jordbruksproduktion där klimat och nationella regelverk ställer stora krav för att utveckla forskning och utveckling på exempelvis avels- och växtförädlingsområdet. Därför är det viktigt att veta på vilket sätt regeringen avser att utveckla relevant forskning och utbildning för att gynna utvecklingen av svensk närförädlad livsmedelsproduktion. Med anledning av ovanstående vill jag därför fråga statsrådet : På vilket sätt avser statsrådet att säkerställa att livsmedelsstrategin verkligen kommer gynna den svenska livsmedelsproduktionen, inte minst efter årsskiftets skattechock, genom ökad tillväxt, export och sysselsättning, och hur avser han att konkretisera livsmedelsstrategin så att den fungerar i praktiken?
fr · H311622 · 2016-01-13 00:00:00 — Fråga 2015/16:622 Regeringens hantering av frågan om skyddsjakt av (M) till Statsrådet (S) () har fastställt att jaktbeslut som rör arter som är upptagna i art- och habitatdirektivet ska kunna överklagas till domstol. Detta sker av den orsak att HFD finner att den överklagandeordning som råder strider mot gällande EU-rätt. Detta är förstås ett dråpslag mot både jakt och djurhållning. Från moderat håll har jag utgått från att det skulle vara möjligt att bedriva jakten utan att pröva allt i domstol i de här frågorna. Om man får möjligheten att överklaga blir risken att vi får fler domstolsförhandlingar än licens- och skyddsjakt på varg. Denna dom är också ett bevis på där beslutsmakten över svensk rovdjurspolitik alldeles för mycket är knuten till och EU och inte där den bör höra hemma, det vill säga i områden där problem finns. Det är viktigt att regeringen värnar svenska intressen i en fråga som bör kunna bestämmas på hemmaplan. Regeringen har utrett frågan om det som man skriver på sin hemsida som ”en transparent och rättssäker processgång för överprövning av beslut om skyddsjakt och licensjakt på stora rovdjur som är förenlig med ”. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Hur avser statsrådet och regeringen att gå vidare för att vi ska få en rättssäker beslutsprocess som tar största möjliga hänsyn till de licens- och skyddsjaktsbehov som finns i de delar av där utbredningen av varg och andra rovdjur är som allra störst?
fr · H311623 · 2016-01-14 00:00:00 — Fråga 2015/16:623 Oro över nedläggning av AF-kontor i av (S) till Arbetsmarknadsminister (S) Arbetsförmedlingen planerar att stänga över omkring 100 av sina 320 kontor . I är det fyra kommuner som är berörda: , , och . Arbetsförmedlingens huvudargument för att avskaffa flera lokala kontor är att man vill friställa lokalkostnader för att på så vis kunna anställa fler handläggare. Intentionen må vara god, men i realiteten innebär det att servicen för arbetssökande på de mindre orterna försvåras och att villkoren försämras i den likvärdiga statliga service som alla ska kunna få. Flera kommunalråd menar att det också försvårar kontaktmöjligheterna med dem som står längst ifrån arbetsmarknaden – alltså de som behöver servicen mest. Detta sker i ett läge där också har det största trycket någonsin när det gäller nyanlända. Många nyanlända är och kommer fortsatt att bli placerade i mindre kommuner med en redan svår arbetsmarknadssituation. Arbetsförmedlingen har en central roll för att uppnå regeringens mål om lägst arbetslöshet . Allt större uppdrag läggs också på Arbetsförmedlingen när det gäller nyanländas möjlighet till en framtid. Det gör det än svårare att förstå logiken i att i detta läge lägga ned kontor. Arbetsförmedlingen är inte ensam när det gäller nedläggning. har drygt 4 000 statliga jobb tillkommit i . har antalet arbetstillfällen minskat med lika många i , , , och . Trots ett stort flyktingmottagande, stora utmaningar och oro över vad nedläggningen kommer att innebära för kommunernas framtida arbetsmarknader verkar beslutet kvarstå. Frågan är hur utmaningen att få så många som möjligt i egen försörjning oavsett var man bor i ska kunna . Vilka initiativ är arbetsmarknadsministern beredd att ta med anledning av kommunernas oro när det gäller Arbetsförmedlingens bristande lokala förankring och dialog kring framtidens arbetsmarknad?
fr · H311624 · 2016-01-14 00:00:00 — Fråga 2015/16:624 kriminalisering av homosexualitet av (S) till Utrikesminister (S) Återigen nås vi av rapporter om att människor som visar homosexuell kärlek i har arresterats. har marockanska myndigheter regelbundet vidtagit rättsliga åtgärder mot män som på olika vis har gett uttryck för homosexuell kärlek – stora kränkningar av envars rätt till privat- och familjeliv. är ett strategiskt viktigt land med vilket och har många stora kontakter. Den process av demokratisering landet genomgår är uppmuntrande. I den processen måste också stärkandet av de mänskliga rättigheterna ingå. är en partner för demokrati till . Partnerskapet syftar självklart till att stärka den marockanska demokratin och de mänskliga rättigheterna. För det ska vara ett verkligt samarbete krävs självklart att framsteg görs. har med all önskvärd tydlighet krävt att avskaffar sin kriminalisering av homosexualitet. För att kravet ska bli tydligt krävs att fler höjer sina röster i frågan. Avser utrikesministern att agera för att påverka det marockanska styret att avskaffa den för en demokrati djupt ovärdiga kriminaliseringen av homosexualitet?
fr · H311625 · 2016-01-14 00:00:00 — Fråga 2015/16:625 av (M) till Utrikesminister (S) informerade kabinettssekreteraren utrikesutskott inför det förestående rådsmötet i rådet för utrikes frågor . Efter att kabinettssekreteraren meddelat att utrikesminister skulle medverka vid lunchen med ministrarna ställde jag en konkret fråga om regeringen avsåg att lyfta upp Cypernfrågan med anledning av den turkiske ministerns besök. Mitt intryck från kabinettssekreterarens mycket uttömmande svar var att så var fallet. Min fråga till utrikesministern , exakt efter att rådsmötet avhölls, blir: Tog regeringen upp Cypernfrågan under lunchen eller i eventuella bilaterala samtal i anslutning till mötet?
fr · H311626 · 2016-01-15 00:00:00 — Fråga 2015/16:626 Barn och unga från som vistas illegalt i av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Enligt siffror från polisen fanns i ca 500–600 brottsaktiva ensamkommande pojkar från bland annat –2014. Vissa har aldrig sökt uppehållstillstånd i andra har avvikit som asylutredning pågår. Bara några få av de ensamkommande barnen från , som fått sin sak prövad av , har haft tillräckliga skäl för att få uppehållstillstånd i . har ett folkrättsligt ansvar för att återta sina medborgare som inte har tillstånd att vistas i . Detta har dock visat sig mycket svårt att åstadkomma i praktiken. Regeringen har haft möten med företrädare för i frågan, men resultatet från arbetet uteblir. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister : När kan vi se resultat i regeringens arbete för att de barn och unga från som vistas illegalt i ska återvända till sitt hemland?
fr · H311627 · 2016-01-15 00:00:00 — Fråga 2015/16:627 Polisens information till allmänheten av (M) till Statsrådet (S) Det har framkommit uppgifter om tillfällen där flickor ofredats av grupper av unga män. Det handlar bland annat om en ungdomsfestival i , under nyårsnatten i och även i min egen hemstad . I samband med ungdomsfestivalen i har polisen i sin rapportering till allmänheten inte informerat om att några sexuella ofredanden har förekommit. Enligt uppgifter i medierna har en polischef motiverat det med att polisen inte velat informera om brotten eftersom de varit rädda för att uppfattas som främlingsfientliga, då de misstänkta gärningsmännen varit flyktingungdomar. Rikspolischefen har sagt att man ska gå till botten med detta och att det ska utredas, vilket är nödvändigt. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att säkerställa att den information som polisen ger till allmänheten är korrekt?
fr · H311628 · 2016-01-15 00:00:00 — Fråga 2015/16:628 Energipolitikens inverkan på elpriset av Boriana (M) till Statsrådet (S) är indelat i fyra så kallade elprisområden, vilket betyder att elpriset kan variera mellan olika delar av landet. Indelningen innebär att elen i genomsnitt är dyrare i södra delarna av landet, vilket drabbar alla som bor i och påverkar konkurrenskraften negativt för sydsvenska företag. De senaste kalla dagarna har fått elpriset för (elprisområde fyra) på den nordiska elbörsen att bli mer än det dubbla jämfört med elpriset i norra (elprisområden ett och två). egen produktion klarar knappt att täcka behovet när det är kallt i hela landet. Och när någon kärnkraftsreaktor står stilla måste det importeras stora mängder el, vilket driver upp priserna ännu mer. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Anser statsrådet att det är rimligt att skåningarna betalar dubbelt så mycket för elen jämfört med norrlänningarna?
fr · H311629 · 2016-01-15 00:00:00 — Fråga 2015/16:629 Elprisområden av Boriana (M) till Statsrådet (S) De senaste kalla dagarna har fått elpriset för (elprisområde fyra) på den nordiska elbörsen att bli mer än det dubbla jämfört med elpriset i norra (elprisområde ett och två). egen produktion klarar knappt att täcka behovet när det är kallt i hela landet. Och när någon kärnkraftsreaktor står stilla måste det importeras stora mängder el, vilket driver upp priserna ännu mer. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att utjämna elpriserna i de olika delarna av landet?