ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H311858 · 2016-02-24 00:00:00 — Fråga 2015/16:858 Väntetider för att få vapenlicens av (S) till Statsrådet (S) Över en halv miljon svenskar har som fritidsintresse att jaga eller träna och tävla i sportskytte. För att få vapenlicens är vägen lång. För att få vapenlicens som jägare krävs en omfattande teoretisk och praktisk utbildning och godkända provresultat. För personer som vill få vapenlicens för att kunna utöva sportskytte måste man, förutom att ha en utförd och godkänd teoriutbildning, ha varit medlem i en skytteförening i allt mellan ett och . Utöver det ska en sportskytt dels kunna visa på att man varit aktiv i verksamheten och dels visa upp ett visst resultat; till exempel för nationellt innebär det tre serier motsvarande 46 poäng av 50. När föreningen anser kraven uppfyllda utfärdas ett föreningsintyg. När ett föreningsintyg, alternativt en jaktexamen, finns kan man ansöka om vapenlicens hos . Handläggningstiden hos har varit minst sagt otillfredsställande. Enligt förvaltningslagen ska all handläggning ske skyndsamt. I fallet med ansökan om vapenlicens har uttryckt stark kritik angående handläggningstiden. har fastslagit som skyndsam handläggningstid i de fallen, men ofta har handläggningstiden överskridit . I ett fall var handläggningstiden så lång som . Trots att de oacceptabla handläggningstiderna belysts och att uttalat sig kritiskt har inte agerat för att korta handläggningstiden. Ytterst har regeringen ansvaret för hur de statliga myndigheterna fungerar. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta så att utfärdar vapenlicenser ?
fr · H311859 · 2016-02-24 00:00:00 — Fråga 2015/16:859 Kalk- och cementproduktion på av (C) till Närings- och innovationsminister (S) fattade regeringen beslut att utvidga de så kallade Natura 2000-områdena på norra . Trots att detta mött omfattande kritik från såväl fackförbund och markägare som svensk stålindustri, som är beroende av råvaran, samt en enig regionstyrelse på valde regeringen att i praktiken förbjuda kalkbrytning i stora delar av norra . Detta till priset av högre kostnader för svensk industri, förlorade jobb, ökad miljöpåverkan när brytning flyttar till andra delar av världen och dessutom hotande skadeståndskrav i mångmiljardklassen. I samband med beslutet uttalade dock regeringen också: ”För räkning gör vi bedömningen att ytterligare åtgärder som berör större områden inte kommer att behövas för att följa förpliktelser.” I samband med att regeringens så kallade nyindustrialiseringsstrategi presenterades sa näringsministern bland annat att den syftar till ”att stärka industrins konkurrenskraft och göra investeringar i svensk industri mer attraktiva”. Jag utgår från att detta omfattar all industri, även kalk- och stenindustrin på . Trots regeringens konstaterande i samband med beslutet, och trots regeringens påstådda ambition att stärka svensk industri, presenterade på ytterligare förslag på utökade områden som ska undantas från framtida kalkbrytning. Detta innebär ett allvarligt hot mot den industri som finns på . Givet regeringens hantering av den tidigare processen och den brist på hänsyn som togs till de långsiktiga förutsättningarna för kalkindustrin är det inte förvånande att nya planer väcker stor oro inte minst på . Kalk- och cementindustrin på norra står för den svenska produktionen. Tvingas den upphöra, på grund av att regeringen fattar beslut om ännu fler Natura 2000-områden, kommer dock inte behovet av kalk och cement att upphöra utan ersättas av import. i utsågs till den mest klimateffektiva i världen. Ökad import av cement skulle alltså leda till ökade utsläpp av växthusgaser, som priset på en viktig komponent i bostadsbyggandet ökar, konkurrenskraften sänks och jobb och utveckling på norra hotas. Därför vill jag fråga närings- och innovationsministern följande: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att säkra tillgången till råvara och de långsiktiga förutsättningarna för en fortsatt kalk- och cementproduktion på norra ?
fr · H311860 · 2016-02-24 00:00:00 — Fråga 2015/16:860 Fortsatt oacceptabelt långa handläggningstider för vapenlicens av (M) till Statsrådet (S) Jag har vid upprepade tillfällen lyft problemen med att handläggningstiderna för ansökningar om vapenlicens på vissa håll i är orimligt långa. Tyvärr lever problemet alltjämt kvar, och jag känner mig därför tvingad att på nytt aktualisera frågan. är en sammanhållen myndighet i stället för som tidigare 21 länsmyndigheter. Det har skapat bättre förutsättningar för effektivare handläggning och inte minst en större likvärdighet över landet. Dessvärre kan jag konstatera att skillnaderna i landet består. Polisregion , och dess föregångare i form av polismyndigheterna i , , och , har brustit i att hålla en rimlig handläggningstid . Att få en ansökan avgjord inom de som () konstaterat är att anse som rimlig tid för behandling av en komplett licensansökan är för sökande i tyvärr bara en naiv förhoppning. I Polisregion ligger handläggningstiden på omkring , och trenden är att handläggningstiderna snarare blir längre än kortare. Efter att jag frågade ansvarigt statsråd om regeringen kommer att följa tillkännagivande om att se över regelverket för hantering av vapenlicenser eller om regeringen ämnar vidta några andra åtgärder för att säkerställa att handläggningstiderna för vapenlicensärenden kortas har regeringen gett ett uppdrag avseende hanteringen av vapenlicenser. Regeringen har gett i uppdrag att redovisa och utveckla arbetet med hanteringen av vapentillstånd. I uppdraget ingår bland annat att redovisa olika faktorers påverkan på handläggningstiderna, genomföra rutiner för ett effektivt och rättssäkert arbete samt säkerställa att hanteringen av vapentillstånd är enhetlig inom . Det var ett välkommet uppdrag, men tyvärr ska det slutredovisas först . Regeringen har dock möjlighet att ta egna initiativ för att underlätta polisens arbete och för att minska inflödet av ärenden i syfte att korta handläggningstiderna i hela . Exempelvis kan regeringen göra verklighet av moderata förslag på området, såsom förslaget om att ge polisen direktåtkomst till jägarexamensregistret liksom möjligheten att ge vapenhandlare som är auktoriserade och har genomgått adekvat utbildning möjlighet att lämna ut licenser vid byte av vapen inom samma vapenklass. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Är statsrådet och regeringen beredda att gå vidare med ovan beskrivna konkreta förslag eller överväger regeringen några andra åtgärder för att korta handläggningstiderna för vapenlicens?
fr · H311861 · 2016-02-24 00:00:00 — Fråga 2015/16:861 Sanktionsavgifter för andra än yrkesfiskare av (M) till Statsrådet (S) I den rödgröna regeringens propositionsförteckning listas under rubriken att en proposition med namnet Sanktionsavgifter för andra än yrkesfiskare ska läggas på bord , detta för att propositionen ska kunna genomgå riksdagsbehandling . Propositionen har däremot inte nått . Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vad är orsaken till förseningen, och när avser regeringen att överlämna propositionen Sanktionsavgifter för andra än yrkesfiskare till ?
fr · H311862 · 2016-02-24 00:00:00 — Fråga 2015/16:862 När barn dör till följd av brott av (M) till Statsrådet (S) Vi har med bestörthet bevittnat flera fall med barn som dött till följd av brott. har utrett 35 dödsfall som gäller barn som dött till följd av brott. 24 av dem var och dödades av en förälder. I mer än hälften av dessa fall förekommer akuta psykoser eller att föräldern tagit eller planerat att ta sitt liv i samband med brottet. När föräldrarna inte räcker till och barnet är i behov av stöd och hjälp från annat håll eller behöver skydd från våld, övergrepp eller vanvård är det och samhällets skyldighet och främsta uppgift att ingripa. Det finns ett skyddsnät för barn i , men för de här barnen har myndigheterna misslyckats brutalt och samhällets insatser kommit . Det nät som ska skydda barn utgörs i huvudsak av , barnhälsovården, förskolan och skolan. Maskorna i nätet uppstår när ansvariga aktörer inte reagerar eller agerar. För dessa barn har konsekvensen av brister i systemet blivit deras död. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka konkreta åtgärder har statsrådet och regeringen vidtagit för att åtgärda dessa brister i samhällets skyddsnät, hos myndigheterna och i hela systemet?
fr · H311863 · 2016-02-24 00:00:00 — Fråga 2015/16:863 Statliga bolags miljö- och klimatrapportering av (M) till Klimat- och miljöminister (MP) Alliansregeringen arbetade systematiskt och målmedvetet med att förbättra styrningen av de statliga bolagen. En del av detta arbete handlade om att förbättra rapporteringen inom hållbarhetsfrågor, bland annat miljö- och klimatfrågor men också exempelvis antikorruption och mänskliga rättigheter. Rapporteringen förbättrades successivt fram till . har dock rapporteringen på miljö- och klimatområdet minskat. En del av förklaringen är sannolikt att en ny rapporteringsstandard gör det möjligt för bolagen att prioritera vilka hållbarhetsområden man vill fokusera på. En del bolag väljer då andra frågor, såsom säkerhetsfrågor eller antikorruption. Det kan säkert finnas goda skäl för detta i de enskilda fallen. borde det, ur ett ägarperspektiv, vara relevant att kunna se vilken miljö- och klimatpåverkan samtliga våra gemensamt ägda bolag har och hur denna förändras . Med anledning av ovanstående vill jag fråga klimat- och miljöminister : Anser ministern att hållbarhetsrapporteringen från de statliga bolagen fungerar på ett tillfredsställande sätt , eller avser ministern och regeringen att vidta åtgärder – och i så fall vilka – för att förändra den?
fr · H311864 · 2016-02-24 00:00:00 — Fråga 2015/16:864 Norskt lagförslag om möjlighet att frångå asylrätten av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) statsminister aviserade i en intervju som publicerades i tidningen att förbereder en lag som ska användas vid en krissituation. Statsministern pratar specifikt om och det svenska asylmottagandet i intervjun och menar att lagen ska möjliggöra för att frångå asylrätten vid en systemkollaps i . Lagförslaget innebär att det inte ska vara möjligt att söka asyl i i händelse av kris samt att asylsökande kommer att avvisas vid gränsen. Den norska statsministerns beskrivning av läget i som en situation som kan leda till systemkollaps överensstämmer med utrikesministerns verklighetsbeskrivning som nämndes i medier att stod inför en systemkollaps. Med anledning av ovanstående önskar jag att justitie- och migrationsminister svarar på följande: Vilka åtgärder skulle bli aktuella från ministerns och regeringens sida om går vidare med det aviserade förslaget och använder möjligheten att upphäva asylrätten?
fr · H311865 · 2016-02-25 00:00:00 — Fråga 2015/16:865 Akademiska hus av (V) till Statsrådet (S) Det statliga bolaget hus har statliga hyresgäster; de flesta är lärosäten. tog regeringen ut från , förutom den årliga vinstutdelningen på . Lärosäten är myndigheter som befinner sig på samma plats och i samma lokaler . Trots detta hyressätter Akademiska hus lokaler till lärosäten efter en standard som är anpassad för bolag som är utsatta för konkurrens. slår fast att Akademiska hus ska betraktas som ett offentligt styrt organ – inte som ett kommersiellt fastighetsbolag. Den yttersta konsekvensen av detta är att Akademiska hus i större utsträckning ska betraktas som en stödfunktion till högskolesektorn och då ha rollen som professionell servicepartner. I tidningen svarar statssekreterare att anledningen till det stora vinstuttaget är bolagets soliditet på , vilket ligger högt över målet. svarar också att eftersom hyrorna sätts enligt en transparent modell samt att ersättning erhålls för lokalerna står det lärosätena fritt att välja hyresvärd för fastigheter. Med det resonemanget antar regeringen att lärosätena är som vilket bolag som helst, med en verksamhet som enkelt kan välja lokaler på en fri marknad. Men riktigt så enkelt organiserade är inte lärosäten, särskilt då lokalerna är en ytterst viktig del av undervisning och forskning. Ett lärosäte kan i praktiken inte flytta. Att nästan samtliga av Akademiska hus hyresgäster är just lärosäten borde vara ett tydligt tecken på att hyresmarknaden inte är som hos konkurrenskraftiga bolag. Kritiken mot hyressättningen har varit stor. Särskilt lärare och forskare menar att den höga hyressättningen påverkar lärosätens undervisning och forskning, då medel går till hyra i stället för till ökad kvalitet. Mot bakgrund av vad som har anförts ovan vill jag fråga statsrådet: Avser statsrådet att vidta några åtgärder för att komma till rätta med hyressättningen för lärosäten via Akademiska hus?
fr · H311866 · 2016-02-25 00:00:00 — Fråga 2015/16:866 Utvecklingen i av (M) till Utrikesminister (S) Utvecklingen i framstår som alltmer alarmerande. har det kommit många rapporter om militära attacker mot civila i de sydöstra delarna av . Framför allt är det den kurdiska befolkningen som utsätts för de militära attackerna. bröts den så kallade försoningsprocessen av . Försoningsprocessen syftade till att leda fram till en stabilisering och fred. Den senaste tidens eskalering av våld, mord och övergrepp mot den kurdiska befolkningen i de sydöstra landsdelarna visar på behovet av en fredlig lösning mellan den kurdiska befolkningen och regeringen. Den turkiska staten måste per omgående upphöra med att attackera civila och oskyldiga personer. För att undvika att attackerna uppstår på nytt bör försoningsprocessen återupptas, eventuellt med en utomstående medlare. Europeiska unionen skulle kunna vara en aktiv aktör för att stoppa våldet mot civila kurder. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utrikesminister : Är utrikesministern beredd att verka för att EU ska förmå den turkiska staten att upphöra med sitt skoningslösa våld mot civila, framför allt kurder, i de sydöstra delarna av samt att verka för att den så kallade försoningsprocessen återupptas?
fr · H311867 · 2016-02-24 00:00:00 — Fråga 2015/16:867 Skattehöjningar på biodrivmedel av Per Åsling (C) till Finansminister (S) Läget är just nu akut för producenter och leverantörer av biodrivmedel, och i förlängningen för klimatet. Som en effekt av regeringens skattehöjningar på biodrivmedel minskar volymerna etanol och FAME kraftigt. Som exempel räknar branschen med en årlig volymminskning med det nuvarande, och accelererande, volymtappet på biodiesel (branschens egen statistik för FAME). är etanolförsäljningen rekordlåg. Försäljningen av sjönk . straffbeskattas etanol och biodiesel, medan fossila drivmedel gynnas av ett lågt oljepris och av regeringens skattepolitik. Regeringen har heller inte lyckats presentera en långsiktig strategi för "långsiktigt hållbara och stabila villkor för biodrivmedel" – något som man kommunicerat som målsättning att göra så snabbt som möjligt . Som en första åtgärd uppmanar vi därför regeringen att genomföra nya överkompensationsberäkningar som ligger till grund för skattehöjningen på biodrivmedel och justera skattenivåerna efter rådande läge. Det är inget annat än orimligt att fortsätta titta i backspegeln för att styra riktningen framåt. Min fråga till finansministern är därför: Kommer ministern att ta initiativ till en omedelbar revidering av de överkompensationsberäkningar som ligger till grund för skatten på biodrivmedel, och hur ser ministern på möjligheter att behålla koldioxidskattebefrielsen för biodrivmedel även efter 2018?
fr · H311868 · 2016-02-25 00:00:00 — Fråga 2015/16:868 Register över ekologiska aktörer av (M) till Statsrådet (S) I regeringens propositionsförteckning listas att en proposition med namnet Offentliggörande av register över ekologiska aktörer ska läggas på bord . har passerat och propositionen är inte på bord. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet: Vad är orsaken till förseningen och när avser regeringen att överlämna propositionen Offentliggörande av register över ekologiska aktörer till ?
fr · H311869 · 2016-02-25 00:00:00 — Fråga 2015/16:869 Livsmedelsbedrägerier av (M) till Statsrådet (S) Statsrådet har via medier uttalat sig om att det måste bli ett slut på livsmedelsbedrägerier med kött och att ett sätt skulle kunna vara att höja straffskalan. Även har uttalat sig i medier om att straffen för livsmedelsbedrägeri måste bli högre. Statsrådet har tidigare, i ett svar på min skriftliga fråga 2015/16:699, svarat att statsrådet avser att initiera en översyn av den nuvarande straffrättsliga regleringen på området. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet: När avser statsrådet att initiera översynen av den nuvarande straffrättsliga regleringen?
fr · H311870 · 2016-02-25 00:00:00 — Fråga 2015/16:870 Vinterdäck på lastbilar av (M) till Statsrådet (S) är det lag på att ha vinterdäck endast på lastbilarnas drivaxel. Jag vill fråga statsrådet : Avser statsrådet att ta initiativ till att utöka kravet på vinterdäck till fler lastbilsaxlar?
fr · H311871 · 2016-02-25 00:00:00 — Fråga 2015/16:871 Undantag från id-kontroller avseende Bornholmstrafiken av (M) till Statsrådet (S) trädde regeringens förordning om id-kontroller på färjor, tåg och bussar till i kraft. En förordning föranledd av det massiva inflödet av asylsökande speciellt . En region som drabbats mycket av id-kontrollerna är och speciellt förbindelserna mellan och . Då inflödet av asylsökande till i huvudsak har sitt ursprung i denna region kan jag ha förståelse för behovet av såväl id-kontroller som gränskontroller. Till hör även ön ute i strax utanför . Boende på nyttjar mestadels Bornholmstrafiken som trafikerar sträckan – /. Danska medborgare tar sig först över till exempel till och transporterar sig sedan via svensk väg eller järnväg till och går sedan ombord på färjan i som sedermera tar dem till . En smidig möjlighet till pendling är positiv för såväl integrationen mellan och och skapar såväl arbetstillfällen som genererar omsättning i regionen. genomförs ingen gränskontroll i , men enligt förordningen måste id-kontroller genomföras. Antalet asylsökande från till är tämligen obefintligt, då allra främsta trafik är just förbindelsen till . Med anledning av detta må dagens id-kontroller avseende Bornholmstrafiken anses vara obefogade eller bör vara föremål för undantag från förordningen. Min fråga till statsrådet med anledning av ovanstående är: Är statsrådet beredd att vidta åtgärder i syfte att få till ett undantag för skyldigheten att genomföra id-kontroller för Bornholmstrafiken mellan – /?
fr · H311872 · 2016-02-25 00:00:00 — Fråga 2015/16:872 Vindkraft i det svenska fjällandskapet av (SD) till Klimat- och miljöminister (MP) Vindkraftsparker i fjällområden blir allt vanligare . Det handlar om flertalet kraftverk inom samma område med höjdryggar som går hundratals meter upp, vilket medför att verken i alla väderstreck syns väldigt långt. Detta innebär att landskapsbilden går från orörd och storslagen fjällmiljö till industripark. Därtill finns det fall där ljudnivåerna överskrider rekommendationerna, och där hindersbelysningen som verken utrustas med medför blinkande rött ljus under skymning, gryning och mörker och blinkande högintensivt vitt ljus dygnet runt. Den storslagna naturen, utsikten, tystnaden och orördheten kommer att upphöra att existera. Att kalla byggande av industrianläggningar i de få delarna av orörd natur vi har kvar för miljövänligt är helt obefogat och ger en felaktig bild av de faktiska negativa effekter på miljön som följer. Det finns flera fall där inventeringarna som gjorts under tillståndsprocessen inte varit tillräckliga, ett exempel är Munkflohögen där man först när lokalbefolkningen grep in hittade örn. Att bygga en vindpark mitt i ett storslaget och vidsträckt landskap med orörd vildmark är inte på något sätt försvarbart då det kommer att påverka många människor . Man undandrar många möjligheter till framtida utveckling inom turism, friluftsliv och rekreation. Det innebär även en stor förlust för dem som bor där eller besöker området . Trafik, med därtill hörande handel, kommer att minska och utvecklingen kommer att stanna av. Inte minst medför det också stor problematik kring samernas renbetesområden. Dessutom får hela kartan för fjällturism ritas om. Min fråga till klimat- och miljöminister är därför: Vad avser ministern och regeringen att göra för att förhindra den negativa miljöpåverkan som vindkraftverk i de svenska fjällen har?
fr · H311873 · 2016-02-26 00:00:00 — Fråga 2015/16:873 Gränspolisen i av (M) till Statsrådet (S) Regeringen har aviserat att man ämnar verkställa fler utvisningar . Inrikesminister har själv sagt att uppemot 80 000 asylsökande som har fått avslag kan komma att utvisas. För att verkställa ett så stort antal utvisningar kommer stora delar av polisiära resurser att tas i anspråk. För att inte gränspolisens ökade resursbehov ska gå ut över den övriga verksamheten krävs det att arbetet fungerar effektivt. är ett land med stora avstånd och relativt gles befolkning. Detta blir än mer påtagligt i där enskilda poliser ansvarar för stora geografiska områden. Vid utvisningsärenden är polisen i tvungen att använda förvar i . finns det inget annat tillgängligt förvar. I praktiken kan det innebära att en enskild polispatrull kan behöva köra fram och tillbaka mellan exempelvis och , över , bara för att komma till förvaret. Det är inte ett effektivt användande av polisens resurser i ett läge där organisationen är ansträngd. Situationen kräver att minst ett eller två nya förvar i öppnas. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Ämnar statsrådet och regeringen stödja kravet om att öppna minst ett eller två nya förvar i ?
fr · H311874 · 2016-02-26 00:00:00 — Fråga 2015/16:874 Utbetalning av EU-stöd till lantbrukare av (M) till Statsrådet (S) Det är väl bekant för alla inblandade parter att utbetalningar av EU-stöd till lantbrukare försenas på grund av problem med datasystemet på . När frågan kom upp trodde de flesta att det skulle bli en begränsad försening, men vi kan nu konstatera att alla tidsgränser har passerats och fortfarande har man inget säkert datum för utbetalning av EU-stödet. Eftersom EU-stödet är en väsentlig inkomst för många lantbrukare i dagens jordbrukspolitik, så måste statsmakterna göra allt för att se till att en utbetalning görs omgående, detta eftersom många lantbrukare står inför en mycket besvärlig ekonomisk situation. Ett förslag på temporär lösning skulle kunna vara att ett förskott baserat på tidigare utbetalt belopp betalas ut. På så sätt skulle kunna göra en exakt reglering av utbetalade belopp till berörd lantbrukare när de fått ordning på sitt datasystem. Med anledning av ovanstående är min fråga till statsrådet : Hur avser statsrådet att agera för att våra lantbrukare ska få sina utbetalningar av EU-stödet?
fr · H311875 · 2016-02-25 00:00:00 — Fråga 2015/16:875 Lärlingsersättning till elever i gymnasiesärskolan av (S) till Statsrådet (S) När man som elev vid gymnasieskolan genomgår en lärlingsutbildning har man rätt att ansöka om lärlingsersättning från CSN. I förordningen om kostnadsersättningen SFS2013:1121 står att rätten till lärlingsersättning får lämnas till elever som - deltar i gymnasial lärlingsutbildning i gymnasieskolan - har ett utbildningskontrakt enligt skollagen - har rätt till studiehjälp enligt studiestödslagen. ( § 3) I § 4 framgår det att även elever som inte hunnit fylla , men som går lärlingsutbildning kan få lärlingsersättning, trots att de uppbär barnbidrag från . Elever som studerar vid gymnasiesärskolan har i stället för studiehjälp enligt studiestödslagen ett förlängt barnbidrag från . Detta gör att elever som genomför sin gymnasiesärskoleutbildning som lärling inte har rätt till lärlingsersättning. Ersättningen ska täcka kostnader som eleven har för bland annat resor och måltider när man genomgår sin utbildning på en arbetsplats. Jag blev uppmärksammad av rektorn för särskolan i kommun att elever vid gymnasiesärskolan inte har rätt att ansöka om lärlingsersättning och jag kan inte annat än att tycka att det är orättvist. Man kan anta att omkostnaderna är desamma för en elev på särskolan som för andra elever som deltar i lärlingsutbildning. Med hänvisning till det anförda vill jag fråga statsrådet : Vilka initiativ är statsrådet beredd att ta med anledning av det som har framförts?