ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H411373 · 2016-11-23 00:00:00 — Fråga 2016/17:373 till flygplats av (L) till Statsrådet (S) För alla mer betydelsefulla flygplatser måste målet vara att öka de klimatsmarta marktransporternas andel. Målsättningen bör vara att de klimatvänliga marktransporterna ökar. är en av de flygplatser som kan ges möjlighet till bättre kommunikationer genom byggandet av . Målsättningen har varit att sträckningen –börjar att trafikeras 2019. Hinder har tillstött och finns det risk för att möjligheten till förbättrade marktransporter skjuts framåt i tiden. En faktor synes vara oklarheter kring ersättningsreglerna vid ianspråktagande av fastigheter. Det torde vara av vikt att förbättra marktransporterna, och då är till av stor vikt. Det är olyckligt när oklarheter i regelverk leder till att viktiga investeringar skjuts eftersom det är angeläget med förbättrade marktransporter i form av spårbunden kollektivtrafik till . Därför vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att vidta några åtgärder för att få till stånd förbättrade marktransporter i form av spårbunden kollektivtrafik till ?
fr · H411374 · 2016-11-24 00:00:00 — Fråga 2016/17:374 Stöd och hjälp till vuxna vid ställningstaganden till vård, omsorg och forskning av (L) till Statsrådet (S) överlämnade den tidigare generaldirektören utredningsbetänkandet Stöd och hjälp till vuxna vid ställningstaganden till vård, omsorg och forskning (SOU 2015:80). Det är en angelägen och efterlängtad utredning för att tillgodose behovet av en enkel och ändamålsenlig reglering avseende personer som, på grund av att de är beslutsoförmögna, helt eller delvis saknar möjlighet att utöva sitt självbestämmande i situationer då detta förutses inom hälso- och sjukvård och forskning. Utredningen föreslog att lagförslagen ska träda i kraft . Inför ikraftträdandet behöver föreskrifter och vägledningar tas fram bland annat av , vilket kan ta tid och resurser. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga: När avser regeringen att lägga fram en proposition baserad på ovanstående utredning?
fr · H411375 · 2016-11-24 00:00:00 — Fråga 2016/17:375 Trygghetshundar åt våldsutsatta kvinnor av (S) till Statsrådet (S) Örebropolisen gjorde försök med att ge våldsutsatta kvinnor trygghetshundar . Den polisutbildade hunden skulle inte ersätta andra skyddsåtgärder. Tanken var att den ska ge extra trygghet. Om kvinnan blir attackerad ska hunden kunna hålla förövaren på avstånd medan polis larmas. En rundfrågning bland kvinnor i samband med försöket gav positivt gensvar att hunden skulle skapa extra trygghet. Enligt Polisregion hade de igång fyra trygghetshundar, som innebar en enorm frihetsreform för de kvinnliga brottsoffer som fick det stödet från polisen. Hundarna innebar till exempel att en kvinna kunde flytta hem till sin lägenhet med sina små barn, börja arbeta igen och röra sig fritt på gator och torg. Hunden gav respekt, och tillsammans med ett trygghetslarm kopplat till polisen gav den henne den frihet hon saknat. Polistränade trygghetshundar kan bli en viktig del när det gäller skyddsproblem för utsatta kvinnor. Det behövs samarbete över myndighetsgränser och även med civilsamhället i allmänhet och föreningslivet i synnerhet. Brukshundsklubbar kan vara stöd till de kvinnor som får en hund tilldelad. Region län har uttalat sig positivt om försöket. Min fråga till statsrådet, som var positiv till försöket och trodde att det skulle få spridning, är: Hur ser statsrådet på försöket , och har statsrådet och regeringen planer på att låta polisen bidra till att fler utsatta kvinnor kan få trygghetshundar?
fr · H411376 · 2016-11-24 00:00:00 — Fråga 2016/17:376 Förtroendet för rikspolischefen av Boriana (M) till Statsrådet (S) Rikspolischefen har fått hård kritik, både extern och intern, för sitt sätt att leda . Anställda inom myndigheten och representanter för polisfacket har vid upprepade tillfällen krävt avgång. Missnöjet inom poliskåren har resulterat i att fler poliser än vanligt väljer att säga upp sig. Enligt har 867 poliser slutat , och totalt finns nu bara 19 477 poliser i hela landet. Situationen påverkar givetvis polisens arbete. Brottsuppklaringsgraden för skadegörelsebrott har nästan halverats, från år . av bostadsinbrotten klarades upp . av misshandelsbrotten klarades upp . och rasade bilbränder i och andra städer runt om i landet. Stenkastning mot såväl polis som brandkår och ambulanspersonal har sorgligt nog blivit en del av vardagen för de män och kvinnor som arbetar med att hjälpa andra. Ett stort antal skjutningar, varav flera i , har uppmärksammats i medierna. Antalet ouppklarade mord är uppe i 450, vilket är fler än det någonsin varit förut. Enbart har elva personer mördats i , och fler har skottskadats. Utvecklingen går åt fel håll, och det är uppenbart att här står inför stora utmaningar. Om inte trenden bryts är risken uppenbar att samhällets förtroende för polisens förmåga att förhindra och lösa brott urholkas. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet: Har statsrådet fortfarande förtroende för förmåga att leda ?
fr · H411377 · 2016-11-24 00:00:00 — Fråga 2016/17:377 Ökad tillgänglighet till vitboken av (L) till Kultur- och demokratiminister (MP) (Ds 2014:8) om övergreppen och kränkningarna av romer togs fram av alliansregeringen på initiativ av statsrådet (L). innehöll en rad starka vittnesmål som beskrev övergrepp mot romer . Den påvisade en mörk och tidigare okänd del av svensk historia som tydligt visar att romer systematiskt behandlats som andra klassens medborgare. var och är viktig för att fortsätta kampen mot antiziganism. Genom kunskap om historien kan dagens antizigansim bekämpas bättre. Ett tydligt mål med vitboken var att ”framtagandet och spridningen av vitbokens innehåll är en viktig del i arbetet med regeringens strategi för romsk inkludering”. Det har gjorts en del för att sprida vitboken. En kortversion har tagits fram för bland annat skolor. Vidare har vitboken översatts och spridits till ambassader och internationella organisationer. Det är dock mycket problematiskt att spridningen av vitboken nu begränsas av att vitboken är alltför otillgänglig. Den är relativt enkel att nå i en digital version, men vitboken i fysiskt format kostar . Denna kostnad hindrar organisationer och föreningar från att beställa vitboken och sprida den till intresserade samt använda den som material till olika träffar och föreläsningar. Även den engelska versionen har fortsatt stor efterfrågan men saknas i tryckt version. Min fråga till kultur- och demokratiminister är: Kommer ministern att vidta några ytterligare åtgärder för att vitboken ska tryckas och tillgängliggöras gratis på både svenska och engelska?
fr · H411378 · 2016-11-24 00:00:00 — Fråga 2016/17:378 Antalet asylsökande till av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) har haft det överlägset största flyktingmottagandet i EU under i vart fall . tog vi emot 163 000 asylsökande. Det var det högsta antalet asylsökande någonsin i ett OECD-land ställt mot folkmängd. Vi är i ett läge med bland annat akut bostadsbrist. Vi kan också räkna med en stor brist på lärare, läkare och socionomer framöver. handlar det om att människor som har kommit hit ska få jobb och egen försörjning. beräknas 29 000 asylsökande komma till . Det motsvarar ett typiskt år . Antalet asylsökande till var i genomsnitt 28 000 asylsökande . På en pressträff gav arbetsmarknads- och etableringsminister uttryck för att fortsatt, det vill säga även nu , har ett relativt högt mottagande av asylsökande i jämförelse med övriga EU-länder och ställt mot vår folkmängd. Detta trots gränskontroller, id-kontroller och de skärpningar som har gjorts i migrationslagstiftningen. Min fråga till justitie- och migrationsminister är: Vilka slutsatser drar regeringen och ministern av det faktum att även fortsatt har ett, jämfört med övriga EU-länder, relativt högt mottagande av asylsökande, och föranleder detta några åtgärder från ministerns sida?
fr · H411379 · 2016-11-24 00:00:00 — Fråga 2016/17:379 migrationslagstiftning av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) I olika sammanhang anges att migrationslagstiftning nu ligger på EU:s lägsta nivå. Den tillfälliga lagstiftning om begränsningar av möjligheten att beviljas uppehållstillstånd i som gäller innebär en tydlig skärpning jämfört med den lagstiftning som tidigare gällde. har andra EU-länder, däribland , , och , också skärpt sina respektive lagstiftningar . Deras skärpningar har skett utifrån en redan tidigare mer restriktiv lagstiftning än den svenska. Om man diskuterar migrationslagstiftningens nivå är också faktorer som vilken tillgång man som asylsökande har till kostnadsfritt juridiskt ombud, sjukvård, skolgång, boende och ersättning relevanta. Det är då viktigt inte enbart hur lagstiftningen ser ut, utan också hur den tillämpas i praktiken. Även här skiljer sig EU-länderna åt. Mot denna bakgrund vill jag fråga justitie- och migrationsministern: Är den nu gällande svenska migrationslagstiftningen mer eller mindre restriktiv än övriga EU-länders respektive lagstiftning enligt ministerns bedömning?
fr · H411380 · 2016-11-24 00:00:00 — Fråga 2016/17:380 Anknytningsärenden av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Åren 2016–2019 väntas få 317 000 ansökningar om anhöriginvandring (anknytningsärenden). I dessa ärenden inkluderas anhöriga till före detta asylsökande, anhöriga till EU- och EES-medborgare samt nyetablerade relationer till personer med svenskt medborgarskap eller permanent uppehållstillstånd. Inkluderas gör även nyfödda barn till personer med uppehållstillstånd i . I gruppen anknytningsärenden inkluderas dock inte anhöriga till arbetskraftsinvandrare och inte heller anhöriga till gäststuderande. och framöver väntas därmed i genomsnitt cirka 80 000 nya anknytningsärenden . Det ska jämföras 2011–2015 då genomsnittet var cirka 50 000 nya anknytningsärenden . Det rör sig alltså om en kraftig ökning av antalet ärenden . Detta trots att prognosen är gjord med hänsyn tagen till det skärpta regelverket på området. Beviljandegraden i anknytningsärenden var . En viss nedgång i beviljandegraden framöver är sannolik. Justitie- och migrationsminister har i svar på riksdagsfråga angett att det till åren 2016–2019 väntas 73 600 inresta anhöriga till före detta asylsökande. Det var dock inte det jag frågade. Min fråga rörde hur många personer som kan förväntas få bifall utifrån de 317 000 ansökningar om anhöriginvandring som väntas inlämnas åren 2016–2019. I anknytningsärenden ingår, som har framgått, ett antal olika grupper. För vissa grupper gäller ett försörjningskrav. För andra grupper gäller inte ett försörjningskrav. Förutsättningarna att ta sig in på arbetsmarknaden skiljer sig åt mellan olika grupper och olika individer. Hur många människor som totalt väntas till är dock viktigt att veta för att bland annat kunna beräkna behovet av arbetstillfällen och välfärd. Gemensamt för anhöriga som är vuxna är behovet av bland annat jobb och svenskundervisning. Gemensamt för anhöriga som är barn är behovet av bland annat skolgång. Mot denna bakgrund vill jag återigen fråga justitie- och migrationsminister : Hur många anhöriga kan enligt ministerns bedömning mot bakgrund av kända fakta beräknas få uppehållstillstånd utifrån de 317 000 ansökningarna 2016–2019?
fr · H411381 · 2016-11-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:381 Nya vägar av (C) till Statsrådet (S) Högre utbildning i hela landet är viktigt för att möta den lokala arbetsmarknadens behov. Det möjliggör för fler att studera på hemmaplan utan att behöva flytta, vilket är till gagn för både individ och samhälle. Ett initiativ för att pröva en modell för tillgängliggörande av högre utbildning i orter utan högskola/universitet, Nya vägar för flexibilitet i högre utbildning, har tagits av Linnéuniversitetet och i samverkan med kommunerna . Detta projekt bygger på samverkan mellan den lokala arbetsmarknaden, kommunernas lokala campus samt och högskolan, där behoven av relevant kompetens är väl inventerad och känd. Projektet förväntas generera ny kunskap för den landsbygdsstrategiska utvecklingen i landet. Det möter också delar av de utmaningar som lyfts i regeringens nyindustrialiseringsstrategi, kompetensförsörjningsutmaningen inom välfärdssektorn, och sist – men inte minst – kan projektet ses som en förebild i arbetet för nyanländas etablering på arbetsmarknaden. Projektet förväntas generera kunskaper som kan tjäna som modell för tillgängliggörande av högre utbildning, med god kvalitet, i kommuner och regioner där det finns tydliga behov av kvalitativ kompetensförsörjning i form av högre utbildning, . Det finns en bred uppslutning i för högre utbildning i hela landet med bra kvalitet. Projektet har diskuterats mellan regeringen och de ansökande lärosätena och kommunerna, för att projektet ska inriktas så bra som möjligt ur regeringens perspektiv. har de inblandade aktörerna väntat utan att få besked, vilket skapar en stor ovisshet. Regeringen bör bestämma sig och ge besked för att eliminera den ovisshet aktörerna nu upplever. Det bästa vore självklart ett positivt besked, men det allra viktigaste just nu är ett besked till de lärosäten och kommuner som ansökt. Min fråga till statsrådet är: När tänker regeringen lämna besked om projektet vägar för flexibilitet i högre utbildning?
fr · H411383 · 2016-11-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:383 Nya droger av (M) till Statsrådet (S) röstade med röstsiffrorna 168 mot 144 för att uppmana regeringen att agera för en så kallad familjeklassning av narkotika. Socialdemokraterna, och reserverade sig mot beslutet. tillsatte regeringen till slut ändå en utredning om nya droger, så kallade nätdroger. Utredningen skulle ha presenterat sitt betänkande. Regeringen har emellertid beviljat förlängd utredningstid till . som utredningen arbetar på kommer nya larmrapporter, bland annat om drogen Fentanyl. Furanylfentanyl är exempelvis en fullständigt livsfarlig substans. Det är en smärtstillande syntetisk opioid som är ungefär 100 gånger starkare än morfin och 40 gånger starkare än rent heroin. En dos är mindre än ett saltkorn. En dos på tre små saltkorn räcker för att man ska dö. Detta innebär att det är en oerhört liten skillnad mellan en brukbar dos och en dödlig överdos. , då röstade om familjeklassning av narkotika, har det skett minst 180 dödsfall i som är relaterade till användning av fentanyl. Akrylfentanyl är narkotikaklassat . Därtill gäller detsamma för acetylfentanyl, butyrfentanyl och ocfentanyl. Däremot är fortfarande inte furanylfentanyl narkotikaklassat. Detta är en orimlig utveckling. förväntar sig nu konkreta förslag från regeringen. beslut och tillkännagivande var dessutom tvådelat. Den andra delen var ett uppdrag till regeringen att även pröva andra åtgärder som också skulle övervägas för att komma till rätta med nya nätdroger. Angelägenheten att regeringen nu genomför beslut kan inte vara större. Fler liv får inte riskeras. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga ansvarigt statsråd : Vilka konkreta åtgärder har regeringen och ansvarigt statsråd vidtagit med anledning av tillkännagivande om att även andra åtgärder ska övervägas för att komma till rätta med den explosionsartade utvecklingen av nya nätdroger?
fr · H411384 · 2016-11-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:384 Försvarsmaktens rekrytering av (M) till Försvarsminister (S) planerar att göra stora förändringar av sitt sätt att arbeta när de lägger ned sina kontor i och . För att ersätta dessa startar de i stället en ny prövningsavdelning i . Detta påverkar ett antal av myndighetens anställda och också de personer som vill söka till den militära grundutbildningen. De tusentals tester av sökande som genomförts i och ska nu hanteras på annat håll, och ett antal sökande får längre resor till närmaste prövningsavdelning. Enligt uppgifter från kommer myndigheten att behålla sina lokaler i och åtminstone fram . Målet är att de nya lokalerna i ska vara i funktion . Det kommer alltså vara av osäkerhet under kommande höst kring hur och var myndighetens arbete kommer att genomföras. Detta kan skapa osäkerhet både hos personal och de som söker utbildningar. Det är också oklart vad kostnaden blir när man startar upp en helt ny avdelning och väljer att göra det i en storstadsregion, där hyrorna generellt är höga. I bred politisk enighet har flera partier kommit överens om att förstärka de svenska försvarsanslagen. Detta leder också till att man måste rekrytera ett ökat antal soldater och sjömän. För att klara behoven behöver man kunna rekrytera från hela landet. Att i ett sådant läge minska antalet rekryteringskontor är en riskabel strategi. har haft ett centralt läge för att rekrytera personer från södra och . Om det kontoret avvecklas riskerar också antalet sökande från området att minska. Likaså kan frånvaron av ett kontor i leda till en minskad rekrytering från västra . Med anledning av ovanstående vill jag fråga försvarsminister : Vilka åtgärder avser försvarsministern att vidta för att säkerställa att förbättrar sitt arbete med att rekrytera personer från hela och ha en aktiv närvaro även utanför och ?
fr · H411385 · 2016-11-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:385 Utlandssvenskar av (M) till Utrikesminister (S) Av naturliga skäl är valsystemet och förutsättningarna för röstning av stor betydelse för det svenska demokratiska styrelseskicket. Det är därför viktigt att både ansvariga myndigheter och lagstiftande församling är lyhörda för de synpunkter som framförs från väljare gällande brister och förbättringsmöjligheter i hur valen genomförs. Det låga valdeltagandet bland utlandssvenskar kan ha många orsaker. I de delar det beror på sådana hinder som står inom myndigheternas och lagstiftarens makt att undanröja är det också rimligt att så sker. En synpunkt som förekommer bland utlandssvenskar rör röstningen vid utlandsmyndigheterna. Efter valet framfördes från flera håll kritik mot bristande öppettider. I (SOU 2016:5) föreslås att öppettiderna på svenska utlandsmyndigheter och honorära konsulat ska utökas inför de allmänna valen för att underlätta röstandet bland denna väljargrupp. Utlandsmyndigheterna avgör själva sina öppettider, och rekommenderar att de håller öppet åtminstone någon kväll eller helgdag för att underlätta för människor som har svårt att vara frånvarande från jobbet . Den kritik som framförts handlar framför allt om just svårigheter att komma ifrån jobbet för att ta sig till konsulatet eller ambassaden. Det är rimligt att anta att ökad tillgänglighet i form av ökade öppettider och fler tillfällen och skulle innebära att fler får praktisk möjlighet att rösta. Situationen kan dock se olika ut beroende på vilken utlandsmyndighet det rör sig om. Vissa myndigheter har förhållandevis bra tillgänglighet medan andra fortfarande har ganska stor förbättringspotential. Vi har låtit göra rapporten från utlandet (dnr 2015:205). Där finns bland annat tider för röstmottagning redovisade från 12 utlandsmyndigheter på olika platser i världen, och man kan konstatera att en stor andel av dem enbart hade öppet för röstmottagning någon enstaka lördag eller söndag och att antalet vardagar som det var möjligt att rösta var få. Om en ambassad i en av världens storstäder har öppet för röstning –12 kanske en röstande måste offra en halv arbetsdag för att ta sig mellan sin arbetsplats och ambassaden. Det är lätt att inse att många då inte kan prioritera att rösta. Eftersom tiden under vilken röstmottagning kan ske vid utlandsmyndigheterna är begränsad både vad gäller start- och stopptid är det extra viktigt att det, röstning är möjlig, är lätt för utlandssvenskar att avlägga sin röst. Öppettiderna, inte minst vad gäller öppethållande och , bör därför inför kommande val förbättras. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Vad tänker ministern och regeringen göra för att förbättra möjligheterna för utlandssvenskar att rösta i nästa val?
fr · H411386 · 2016-11-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:386 Vårdreformer av (M) till Statsrådet (S) Vänsterregeringens huvudinriktning för att lösa hälso- och sjukvårdens utmaningar – förslaget om storregioner – har fallit och begravts i papperskorgen. Ansvarigt statsråd har uttalat sig mycket tydligt, exempelvis i SVT:s Aktuellt : ”Vi kommer inte att lägga fram en proposition som inte har stöd i riksdag.” Det är nu dags för regeringen att sluta gömma sig bakom förslaget om storregioner, som ofta under dessa två regeringsår varit svaret på flertalet utmaningar. är det att presentera konkreta förslag på bord som tar tag i och åtgärdar vårdens verkliga utmaningar. En sådan åtgärd bör handla om behoven av högspecialiserad vård. Utredningen om högspecialiserad vård (SOU 2015:98), som tillsattes av alliansregeringen , överlämnade ett antal konkreta förslag till regeringen. har remissinstanser överlämnat sina synpunkter på denna utredning. Förslagen möts överlag positivt. Utredningen tillsattes för att se över hur den högspecialiserade vården kan utvecklas genom en ökad koncentration av vård, i syfte att uppnå förbättrade resultat i vården och därigenom en mer jämlik och patientsäker vård samt för att kunna åstadkomma ett mer effektivt användande av hälso- och sjukvårdens resurser. Många åtgärder inom sjukhusvården är komplicerade och kräver stor erfarenhet för att lyckas. Den vetenskapliga forskningen visar entydigt att sjukhus och vårdpersonal som behandlar många patienter har bättre resultat än de som inte får möjligheten att öva och utföra behandlingar ofta. Enligt Utredningen om högspecialiserad vård avlider hundratals patienter i onödan för att hälso- och sjukvårdspersonalen inte haft de förutsättningar som krävs. Vad väntar regeringen och ansvarigt statsråd på? Det blir inga storregioner. Därmed finns det inte ens något formellt hinder kvar att hänvisa till för regeringen när det gäller att införa koncentration av högspecialiserad vård, exempelvis inom cancervården. Där pågår redan framgångsrikt arbete med Regionala cancercentrum, RCC. Det är hög tid att ta nästa steg – nu – för vårdens kvalitet och patienternas säkerhet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga ansvarigt statsråd följande: När avser statsrådet att lämna konkreta förslag i linje med utredningen för att möjliggöra en mer högspecialiserad vård som kan rädda hundratals patienters liv ?