ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H411596 · 2016-12-27 00:00:00 — Fråga 2016/17:596 Allemansrätten och markägarens intressen av (M) till Statsrådet (S) Allemansrätten är unik för och något vi bör värna. Det är en fantastisk möjlighet som vi ska vara rädda om och som också lockar utländska turister till den svenska landsbygden. I kan vi vandra i skog och mark, plocka bär och svamp eller övernatta någon enstaka natt ute i naturen – utan tillstånd från markägaren i fråga. Men det förutsätter att man respekterar att det är en tillfällig vistelse och att man inte lämnar efter sig skador, vilket alltför ofta sker. Dessvärre har frågan om allemansrätten aktualiserats av mer negativa anledningar, nämligen genom att privatpersoner eller näringsidkare nyttjar andra människors mark för kommersiell verksamhet, utan tillstånd från markägaren. Det bör inte vara acceptabelt att företag organiserar storskalig bärplockning utan avtal eller att privatpersoner slår läger på annans mark och sedan skräpar ned, bryter mot allemansrätten och ockuperar platsen. Det måste finnas en rimlig balans mellan allemansrätten och markägarnas intressen; annars riskerar vi att allemansrätten försvinner på grund av att ett fåtal olagligen utnyttjar den. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att vidta några åtgärder eller ta några initiativ för att finna en rimlig balans mellan allemansrätten och markägarens intressen?
fr · H411597 · 2016-12-28 00:00:00 — Fråga 2016/17:597 Krigsbrott i östra av (SD) till Utrikesminister (S) Efter att den syriska armén återtagit östra kommer nya uppgifter om invånarnas fruktansvärda förhållanden. har det framkommit att hjälptransporter inte nått de civila, då de bland annat har konfiskerats eller stoppats av rebeller. Det stannar dock inte bara där. Sedan den syriska armén intagit de sista delarna av östra har det även framkommit uppgifter om rena avrättningar såväl av civila som av tillfångatagna syriska soldater. Avrättningarna ska ha skett innan rebellerna erbjöds evakuering av den syriska regeringen. Det är alltså tydligt att det rör sig om systematiska krigsbrott. Jag vill därför fråga utrikesministern: Avser ministern att agera för att FN ska granska detta och försöka driva det vidare för att få förövarna fällda?
fr · H411598 · 2016-12-30 00:00:00 — Fråga 2016/17:598 Arbetslöshet av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) I en studie utförd av folkvetenskapsprofessorn har det visat sig att arbetslöshet tidigt i livet leder till sämre psykisk hälsa senare i livet. Ju mer en person är arbetslös , desto mer växer ohälsan. Regeringen har höjt skatten på arbete och motverkar därmed jobb och entreprenörskap. Ett tydligt exempel på detta är att man har höjt arbetsgivaravgiften för unga. Detta försämrar möjligheterna för unga att komma i arbete. Dessutom har regeringens paradgren med löften om 30 000 traineejobb till unga arbetslösa endast resulterat i ca 250 platser. Regeringens jobbfientliga politik skapar konsekvenser som ökad psykisk ohälsa och större utanförskap. Vidare minskar skatteintäkterna, vilket leder till sämre välfärd. Jag undrar om ministern ser några risker med att försvåra för unga att komma in på arbetsmarknaden. Det vore även intressant att få ta del av hur ministern resonerar kring de konsekvenser som arbetslösheten för med sig för de arbetssökandes hälsa. Mot denna bakgrund skulle jag vilja fråga arbetsmarknads- och etableringsminister följande: Vilka initiativ är ministern beredd att ta med anledning av det som har framförts om riskerna med att vara arbetslös tidigt i livet?
frs · H412354 · 2016-12-05 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:354 av (M) Hållbarhetsmålen och biståndsstrategierna har frågat mig hur jag avser säkerställa att strategierna för utvecklingssamarbete också bidrar till att uppfylla de 17 hållbarhets-målen, Agenda 2030. Regeringen överlämnar skrivelsen för internationellt utvecklingssamarbete och humanitärt bistånd till . Regeringen anser att utvecklingssamarbetet ska ta avstamp i den globala utvecklingsagendan och de 17 målen. Agenda 2030 ligger därför till grund för skrivelsen. Det är viktigt att påpeka att det finns områden där regeringen vill göra mer än vad som överenskommits globalt. Det gäller inte minst inom områden såsom främjande av demokrati, respekt för mänskliga rättigheter och jämställdhet. anger den övergripande svenska utvecklingspolitiska inriktningen. Det som styr och myndigheter är dock Riktlinjer för strategier inom internationella utvecklings-samarbete. Regeringen har för avsikt att uppdatera de nuvarande riktlinjerna för att motsvara det nya policyramverket. Regeringens avsikt är också att i de uppdaterade riktlinjerna, på samma sätt som i de nuvarande riktlinjerna, ange hur processen för framtagande, genom-förande och uppföljning av strategier inom utvecklingssamarbetet ska hanteras. Strategierna är ett av regeringens instrument för styrning av utvecklings-samarbetet. De anger inriktning och resultat, t.ex. inom ett land eller region, som det svenska utvecklingssamarbetet ska bidra till under en angiven strategiperiod. Det svenska utvecklingssamarbetet ska sätta samarbetsländernas ägarskap för den egna utvecklingen i centrum genom att utgå från landets egna prioriteringar, strategier och andra relevanta dokument som till exempel ländernas nationella klimatplaner. Verksamheten ska så långt som möjligt använda ländernas egna institutioner och system samt bidra till att stärka dessa. Regeringen är tydlig med att det är ländernas eget ansvar att bidra till Agenda 2030. Det är många länder som aktivt arbetar med att genomföra Agenda 2030 och har inkluderat detta i sina utvecklingsplaner. Det svenska utvecklings-samarbetet kan bidra till genomförande av ländernas egna utvecklings-planer och prioriteringar och därigenom ländernas eget genomförande av Agenda 2030.
frs · H412360 · 2016-12-08 00:00:00 — Dnr M2016/02742/Nm Svar på fråga 2016/17:360 av (M) Undantag vid skogsavverkning har frågat mig om jag är beredd att ta initiativ till att öka beviskraven i fall där det inte handlar om arter som uppenbart är hotade, eller att vidta någon annan åtgärd för att artskyddsförordningen ska tillämpas mer restriktivt. Jag vill inleda med att den svenska skogspolitiken bygger på de två jämställda målen om produktion och miljö. Det är viktigt att skogsbruksåtgärder utförs på ett långsiktigt ekonomiskt, miljömässigt och socialt hållbart sätt. gäller parallellt med skogsvårdslagstiftningen, liksom de förordningar som är meddelade med stöd av , exempelvis artskyddsförordningen (2007:845). Bestämmelserna gäller även skogsbruksåtgärder. Det är verksamhetsutövarens ansvar att följa lagstiftningen och tillsynsmyndigheternas ansvar att följa upp att så sker. och har beslutat om gemensamma riktlinjer för handläggning av artskyddsärenden i skogsbruket. Riktlinjerna ska vara ett stöd till både och länsstyrelserna i handläggningen av ärenden där skogsbruksåtgärder berör fridlysta arter. I en skrivelse till regeringen har och bedömt att det finns behov av att utreda artskyddsförordningen för att säkerställa att den är tillämpbar, effektiv och rättssäker (dnr M2016/01731/Nm). Myndigheterna konstaterar i skrivelsen att tillämpningen av artskyddsförordningen såvitt avser skogsbruket har dröjt. Regeringen anser att riktlinjerna är ett viktigt steg i arbetet för att skydda fridlysta arter i skogen. Frågan om huru- vida en översyn av artskyddsförordningen ska genomföras bereds i . Med anledning av ovanstående avser jag inte att vidta några ytterligare åtgärder.
frs · H412369 · 2016-12-06 00:00:00 — Dnr N2016/07322/SUBT Svar på fråga 2016/17:369 av Boriana (M) Nytt lots- och farledsavgiftssystem Boriana har frågat mig om jag avser att ge i uppdrag att arbeta om verkets förslag till nytt lots- och farledsavgiftssystem så att det inte motverkar regeringens ambition om förflyttning av gods till sjövägen. Inledningsvis vill jag säga att regeringen arbetar för en överflyttning av gods från vägtransporter till järnväg och sjöfart och i det fortsatta arbetet för att åstadkomma detta behöver olika åtgärder prövas. Regeringen avser att följa denna fråga noggrant. Boriana är väl medveten om att är ett affärsverk vars huvudsakliga intäktskällor är farleds- och lotsavgifter. Det är som till stora delar bestämmer avgifternas storlek. intäkter har under ett flertal år understigit kostnaderna och därmed har inte uppfyllt de av uppsatta ekonomiska målen. För att säkerställa att ska uppfylla de av ekonomiska målen gav regeringen verket i uppdrag att utarbeta en finansiell modell där ekonomiska värden kan varieras i syfte att uppnå en ekonomi i balans . lämnade om en ny modell till regeringen. Förslaget var ute på remiss och mot bakgrund av kritik som då framkom omarbetade vissa delar i den föreslagna modellen. För att uppnå legal säkerhet har regeringen skickat den nya avgiftsmodellen till för granskning. Kommissionens bedömning måste inväntas innan det nya systemet kan träda i kraft. Då denna process kan ta tid har bestämt att den nya modellen kommer införas tidigast . Jag finner ingen anledning att ge ett nytt uppdrag.
frs · H412374 · 2016-12-07 00:00:00 — Dnr S2016/07353/FS Folkhälso-, sjukvårds- och idrottsministern Svar på fråga 2016/17:374 av (L) Stöd och hjälp till vuxna vid ställningstaganden till vård, omsorg och forskning har frågat mig när regeringen avser att lägga fram en proposition baserad på utredningsbetänkandet Stöd och hjälp till vuxna vid ställningstaganden till vård, omsorg och forskning (SOU 2015:80). Betänkandet har remissbehandlats och bereds nu i . Jag instämmer i att de frågeställningar som berörs i betänkandet är angelägna och många värdefulla synpunkter har kommit in under remitteringen. Det är dock ännu för tidigt att säga något om tidsplanen för det fortsatta arbetet med ärendet.
frs · H412375 · 2016-12-06 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:375 av (S) Trygghetshundar åt våldsutsatta kvinnor har frågat mig hur jag ser på polisens försöksprojekt med trygghetshundar och om regeringen och jag har planer på att låta polisen bidra till att fler utsatta kvinnor kan få trygghetshundar. i län initierade 2014 ett projekt för att undersöka om hundar kunde vara ett sätt att skapa trygghet och säkerhet för kvinnor som levde under hot och som var föremål för skyddsåtgärder från polisens sida. Projektet innebar att polismyndigheten i län köpte in tre hundar som lånades ut till tre kvinnor. Utvärderingen av projektet visade att kvinnornas känsla av trygghet och säkerhet ökade markant. var det inte en helt enkel process för kvinnorna att från den ena dagen till den andra bli utrustad med en hund. Projektet innebar också en ansträngning för polisen och byggde till stor del på frivilliga insatser från polisens hundförare. En slutsats som drogs var att om denna verksamhet ska fortgå behöver det finnas resurser och en tydlig organisation/infrastruktur för verksamheten. har beslutat att trygghetshundar inte bör bli en nationell metod som tillämpas i myndighetens brottsoffer- och personsäkerhetsverksamhet. Skälen till detta är flera. Exempelvis krävs det en adekvat polisiär resurs och förmåga att utbilda och stödja skyddspersonerna. Hundägares strikta ansvar kan leda till att får stå för skador som hundarna orsakar oavsett hur skadorna uppkommer. Det är vidare oklart hur det är lämpligt att omplacera en hund när hotbilden inte längre kvarstår. Beträffande projektet i är det också oklart om det var hunden i sig eller den utökade kontakten med polisen som bidrog till skyddspersonernas ökade trygghet. Vilka metoder som är lämpliga att använda inom brottsoffer- och personsäkerhetsarbete är i första hand en fråga för myndigheten att ta ställning till. Jag har således inte för avsikt att vidta några åtgärder på området.
frs · H412376 · 2016-12-06 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:376 av Boriana (M) Förtroendet för rikspolischefen Boriana har frågat mig om jag fortfarande har förtroende för förmåga att leda . Ombildningen av svensk polis är en av de mest omfattande organisationsförändringarna inom staten . Polisens ombildning har inneburit en stor påfrestning på verksamheten och att resultaten försämras kan därför förväntas. I Statskontorets första delrapport om ombildningen är den sammanfattande bedömningen att polisen har genomfört flera viktiga delar av omorganisationen men att många utmaningar återstår. Erfarenheter från tidigare myndighetsreformer visar att genomförandet ofta är mer komplext och tar än vad som har förutsetts. har skapat förutsättningar för att styra och leda polisen som en sammanhållen myndighet. Den operativa förmågan på nationell nivå har stärkts och resurserna kan användas mer flexibelt. har tagit flera initiativ som kommer att stärka kontakten med medborgarna, varav medborgarlöften är ett sådant. Samverkan med kommunerna har förstärkts genom införande av kommunpoliser och även områdespoliser har införts. Att leda största myndighet med över 28 000 anställda under en av de största myndighetsombildningarna är ett komplext uppdrag. Jag har fortsatt förtroende för rikspolischefens sätt att utföra denna svåra uppgift.
frs · H412377 · 2016-12-06 00:00:00 — Dnr Ku2016/02656/DISK Svar på fråga 2016/17:377 av (L) Ökad tillgänglighet till vitboken har frågat mig om jag kommer att vidta några ytterligare åtgärder för att vitboken ska tryckas och tillgängliggöras gratis på både svenska och engelska. Jag delar syn på betydelsen av vitboken (Ds 2014:8) och att det är viktigt att sprida dess innehåll brett i samhället. Efter att vitboken publicerats har den spridits i stor omfattning till berörda aktörer, både i och internationellt. På regeringens uppdrag gjorde även Kommissionen mot antiziganism viktiga kunskapshöjande insatser under sina av verksamhet, främst genom att ta fram utbildningsmaterialet Antiziganismen i med tillhörande lärarhandledning. Materialet bygger på vitboken och kommissionen spred det till en stor mängd skolor i landet och andra berörda intressenter. Efter att kommissionen lämnat sitt slutbetänkande till regeringen har regeringen gett i , som ansvarar för samordning och uppföljning av insatser inom strategin för romsk inkludering, i uppdrag att kostnadsfritt distribuera och sprida ovannämnda utbildningsmaterial. Det är så vi nu väljer att fortsätta sprida kunskap om det viktiga innehållet i vitboken. Det är viktigt att fortsätta uppmärksamma konsekvenserna av antiziganismen i samhället. Slutbetänkandet från Kommissionen mot antiziganism remissbehandlas och regeringen kommer att ta ställning till de rekommendationer och förslag som framgår i detta. Regeringens arbete mot antiziganism ingår också i den beslutade nationella planen mot rasism, liknande former av fientlighet och hatbrott. Därtill har regeringen förstärkt och breddat insatserna för att genomföra strategin för romsk inkludering. Regeringen har bl.a. vidareutvecklat redan pågående insatser inom områdena arbete, utbildning, hälsa och social omsorg, men mer tydligt stärkt arbetet inom andra områden såsom kultur och språk samt romers situation på bostadsmarknaden. Flera av dessa insatser handlar om att öka kunskapen om romers situation i historien och .
frs · H412378 · 2016-12-07 00:00:00 — Dnr Ju2016/08540/ Svar på fråga 2016/17:378 av (M) Antalet asylsökande till har frågat mig vilka slutsatser regeringen och jag drar av det faktum att även fortsatt har ett, jämfört med övriga EU-länder, relativt högt mottagande av asylsökande, och om detta föranleder några åtgärder från min sida. kom 163 000 asylsökande till . De åtgärder som regeringen har vidtagit, däribland tillfälliga id- och gränskontroller samt den nya tillfälliga asyllagstiftningen, har tillsammans med politiska förändringar i andra länder och inom EU gjort att färre personer nu söker asyl i . har 26 660 asylsökande kommit till vilket är en minskning jämfört med (147 943). Prognosen indikerar att antalet asylsökande till kommer att ligga på de nivåer som i genomsnitt hade –2013. har, i förhållande till folkmängd, gått från första till sjunde plats som destinationsland för asylsökande i EU. På EU-nivå förhandlas sju lagstiftningsförslag i syfte att reformera det gemensamma europeiska asylsystemet, och deltar aktivt i dessa förhandlingar. Kommissionens förslag om ett reviderat mottagandedirektiv syftar just till att ytterligare harmonisera mottagandeförhållandena i EU. Regeringen välkomnar en ökad harmonisering av medlemsstaternas asylsystem. Alla medlemsstater måste solidariskt dela på ansvaret att ta emot människor i behov av skydd. Systemet ska vara effektivt, rättssäkert, långsiktigt hållbart och medge beslut av hög kvalitet som värnar asylrätten. Det övergripande målet är att få till stånd ett reformerat gemensamt europeiskt asylsystem som innebär ett mer solidariskt ansvarstagande inom EU.
frs · H412379 · 2016-12-07 00:00:00 — Dnr Ju2016/08542/ Svar på fråga 2016/17:379 av (M) migrationslagstiftning har frågat mig om min bedömning är att den nu gällande svenska migrationslagstiftningen är mer eller mindre restriktiv än övriga EU-länders respektive lagstiftning. De stora flyktingströmmarna till EU satte asyl- och mottagningssystemen i ett antal medlemsstater under hårt tryck och en rad åtgärder vidtogs runtom i i syfte att få kontroll över inströmningen av asylsökande. För del innebar ikraftträdandet av den tillfälliga lagen på asylområdet att svenska asylregler tillfälligt anpassats till miniminivån enligt . Reglerna om uppehållstillstånd och anhöriginvandring ligger nu på miniminivån enligt och internationella konventioner. Vad gäller reglerna om offentligt biträde har , enligt kommissionens analys inför framtagandet av förslag till ny asylprocedurförordning, en likvärdig tillämpning som 21 andra medlemsstater. Migrationslagstiftningen är av stor betydesse för den enskilde, då det ytterst gäller frågor som kan handla om liv eller död. Det är därför viktigt att i detta avseende inte tumma på rättssäkerheten. Övriga faktorer såsom t.ex. sjukvård, skolgång och boende, som nämner i sin fråga omfattas inte av den tillfälliga lagen. lever upp till de normer som satts upp på EU-nivå för mottagande av personer som ansöker om internationellt skydd. Dessa normer ses över i samband med kommissionens förslag till ett reviderat mottagandedirektiv. I frågan antyds det att vill se en försämrad kvalitet på t.ex. skolgång och boende. Detta avråder jag ifrån. Exempelvis så skulle indragen språkundervisning medföra väsentligt sämre möjligheter till integrering i .
frs · H412380 · 2016-12-07 00:00:00 — Dnr Ju2016/08543/ Svar på fråga 2016/17:380 av (M) Anknytningsärenden har frågat mig hur många anhöriga som mot bakgrund av kända fakta, utifrån de 317 000 ansökningarna om anhöriginvandring, beräknas beviljas uppehållstillstånd –2019. Som anger i sin fråga ingår i den gruppen även andra än anhöriga till asylsökande. refererar till siffror över förväntade förstagångs-ansökningar om uppehållstillstånd på grund av anknytning i den verksamhets- och utgiftsprognos som lämnade . Andelen bifall i anknytningsärenden har i genom-snitt legat på . Regeringens åtgärder i form av tillfälliga begränsningar i rätten till anhöriginvandring och ett skärpt försörjnings-krav kommer att resultera i att en lägre andel av de sökande kommer att beviljas uppehållstillstånd grundat på anknytning. Det är ännu för tidigt att mera precist ange vilken effekt den tillfälliga lagen kommer att få. Anhöriginvandring består av flera olika grupper. Dels finns gruppen anhöriga till före detta asylsökande som har beviljats uppehållstillstånd. Som jag angav i ett tidigare frågesvar bedömer att den gruppen kommer att uppgå till totalt 73 600 anhöriga –2019. Dels finns det också t.ex. nyetablerade relationer, som när en svensk medborgare gifter sig med en utländsk medborgare. Som jag tolkar fråga verkar han vilja att jag ska förutsäga hur många svenskar som kommer att möta kärleken utomlands . Där går jag dessvärre bet.
frs · H412381 · 2016-12-07 00:00:00 — Dnr U2016/05194/UH Ministern för högre utbildning och forskning Svar på fråga 2016/17:381 av (C) Nya vägar har frågat mig när regeringen kommer att lämna besked om projektet vägar för flexibilitet i högre utbildning. står inför en föränderlig omvärld och en arbetsmarknad som präglas av snabb omställning. För att möta dessa förändringar krävs ett starkt samhällsbygge som ger trygghet under hela livet och god tillgång till utbildning. En persons bakgrund eller bostadsort ska inte vara avgörande för möjligheterna i livet. En viktig del av regeringens politik är därför att det ska vara möjligt att kunna studera vidare, byta karriär och fortbilda sig under hela livet, i hela landet. En viktig förutsättning för att skapa ett livslångt lärande i hela landet är att föra en framåtsyftande utbildningspolitik och därför genomför regeringen ett omfattande kunskapslyft. Detta föreslås omfatta nära 70 000 ytterligare utbildningsplatser till bland annat vuxenutbildning på gymnasial nivå (komvux), yrkesinriktad vuxenutbildning på gymnasial nivå (yrkesvux), yrkeshögskola, folkhögskola och en större utbyggnad av högskolan med permanenta utbildningsplatser över hela landet. Totalt medför regeringens politik nära 18 000 nya permanenta utbildningsplatser på universitet och högskolor . Regeringen ser positivt på initiativ från universitet och högskolor som leder till ökad samverkan med näringsliv och samhälle och goda exempel bör uppmärksammas. ingår det i universitetens och högskolornas uppdrag att se till att utbildningarna är i takt med tiden och motsvarar efterfrågan hos studenter och arbetsmarknad. Många lärosäten arbetar också aktivt inom ramen för sina ordinarie resurser med att på olika sätt göra utbildning tillgänglig utanför campusorterna, till exempel via distansutbildningar och kommunala lärcentra. Regeringen satsar nu kraftigt inom utbildningsområdet och frågan om högskoleutbildning i hela landet är central. Innan enskilda initiativ kan övervägas behövs det inhämtas information om hur väl befintliga verktyg fungerar, bland annat om hur universitet och högskolor arbetar med distansutbildning och samarbetar med kommuner och andra aktörer inom området.
frs · H412383 · 2016-12-07 00:00:00 — Dnr S2016/07374/FS Folkhälso-, sjukvårds- och idrottsministern Svar på fråga 2016/17:383 av (M) Nya droger har frågat mig vilka konkreta åtgärder regeringen och ansvarigt statsråd vidtagit med anledning av tillkännagivande om att även andra åtgärder ska övervägas för att komma till rätta med den explosionsartade utvecklingen av nya nätdroger. Att snabbt göra nya psykoaktiva substanser, även kallade nätdroger, olagliga är en del av svensk narkotikapolitik. Regeringen tillsammans med våra myndigheter arbetar aktivt för att förhindra att dessa nya droger kommer ut på marknaden. Regeringen har, som också nämner, tillsatt en särskild utredare med uppgift att lägga fram förslag till olika åtgärder som syftar till att ännu snabbare få bort nya droger från marknaden. Utredaren ska göra en bred översyn av problematiken med nya psykoaktiva substanser och föreslå åtgärder som syftar till att snabbare kunna klassificera sådana hälsofarliga substanser som kan göras tillgängliga på den svenska marknaden. Utredaren ska särskilt se över möjligheterna att klassificera nya droger i grupper istället för att som klassificera varje substans enskilt. Slutredovisningen av uppdraget lämnas . infördes den s.k. förstörandelagen som ger Polisen och Tullen möjlighet att beslagta nya droger som ännu inte är klassade som narkotika. Lagstiftningen är unik och ger möjligheter att snabbt få bort nya droger från den svenska marknaden. och är de myndigheter som har ansvar för att bevaka nya droger och ger underlag till regeringen för att klassa dessa som narkotika eller hälsofarlig vara. Furanylfentanyl, som anser borde klassas är redan klassad som hälsofarlig vara tillsammans med ytterligare några olika former av fentanyl.