frs · H312865 · 2016-03-09 00:00:00 — Dnr U2016/00885/UH Ministern för högre utbildning och forskning Svar på fråga 2015/16:865 av (V) Akademiska Hus har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att komma till rätta med hyressättningen för lärosäten via Akademiska Hus. Inledningsvis vill jag understryka att det finns en vedertagen metodik för att styra de statliga bolagen, däribland för att fastställa bolagens ekonomiska mål. Denna metodik är tydligt kommunicerad till . togs det fram en förstärkt process för att revidera de ekonomiska målen i bolagen med statligt ägande. Revidering gjordes för Akademiska Hus 2014, och målet för kapitalstrukturen (soliditeten) förblev då oförändrat jämfört med beslut , dvs. har Akademiska Hus haft en soliditet mellan , med något enstaka undantag. Bolaget har alltså haft en för hög soliditet i förhållande till målet. Främst är det en följd av marknadsvärderingen av bolagets fastigheter som infördes , som markant höjde soliditeten. Denna ineffektiva kapitalstruktur har inte varit till nytta för vare sig kunderna eller ägaren staten. Akademiska Hus ska inte binda mer eget kapital i sin balansräkning än nödvändigt. Därför var en justering av kapitalstrukturen nödvändig för att nå soliditetsmålet. Den extrautdelning som nämner har således en direkt koppling till marknadsvärderingen av fastigheterna medan hyresnivåerna i sig är oberoende av extrautdelningen. Hyrorna påverkas i stället av andra faktorer, såsom investeringskostnad, fastighetstyp, motpartsrisk, kontraktslängd och ortspriser. I ägarens uppdrag för Akademiska Hus betonas vikten av en tydlig och transparent hyressättning. Bolagets uppdaterade hyresmodell har medfört en betydligt större transparens kring hur hyrorna sätts. Hyrorna i Akademiska Hus sätts på marknadsmässiga grunder enligt den övergripande modell som gäller för i princip hela statsförvaltningen . För Akademiska Hus innebär marknadsmässigheten också att hänsyn tas till den låga risk som det innebär att hyra ut till statliga myndigheter. Universitetens och högskolornas anslag är dessutom fullt ut anpassade för marknadsmässiga hyror, inklusive årliga prisjusteringar. Grundläggande för den statliga fastighetsförvaltningen är bl.a. att myndigheterna ska hyra sina lokaler på marknaden. Om ett statligt ägt fastighetsbolag inte längre skulle utgå från en marknadsmässig grund i sin hyressättning, skulle det betyda att staten subventionerar hyror. Det skulle innebära en snedvridning av marknaden gentemot andra, privata fastighetsbolag som inte kan frångå marknadshyra i sin verksamhet. Det skulle också innebära en tydlig snedvridning gentemot de lärosäten som inte har Akademiska Hus som hyresvärd. Bolaget har nämligen inte något monopol på marknaden, utan av universitetens och högskolornas lokaler hyrs ut av andra fastighetsaktörer. Akademiska Hus hyressättning har i flera jämförelser i snitt visat sig vara i nivå med andra hyresvärdar till universitet och högskolor i . Universitet och högskolor får ingå hyresavtal med en längre löptid än endast efter regeringens medgivande till löptiden. Att ingå hyresavtal med en längre löptid än kan vara avsevärt mer ekonomiskt fördelaktigt för universitet och högskolor eftersom hyresvärdens risk minskar med en längre avtalstid. I vissa fall kan också en längre löptid vara en förutsättning för att få tillgång till ändamålsenliga lokaler. finns ett behov att synliggöra och begränsa den risk som långa avtalsbindningar innebär för staten. Därför har regeringen gett i uppdrag att se över hur universitet och högskolor kan få större eget ansvar för att teckna sådana hyresavtal som kräver regeringens medgivande. Avslutningsvis vill jag betona att den större utdelning som beslutades inte har någon påverkan på bolagets åtagande och verksamhet gentemot universitet och högskolor. Bolaget kommer att fortsätta utveckla samarbetet i enlighet med uppdraget. Akademiska Hus har även fortsättningsvis starka finanser för att kunna genomföra stora årliga investeringar åt universitet och högskolor.