ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H311982 · 2016-03-15 00:00:00 — Fråga 2015/16:982 Befrielse från bränsleskatt av Per Lodenius (C) till Finansminister (S) tolkning av vilken typ av trafik som ska ha befrielse från bränsleskatt slår hårt mot landsbygden, inte minst mot skärgården. Man är helt beroende av en fungerande trafik på sjön eller via luften. hotas dock en levande skärgård, de som bor där liksom de företag som verkar i vår skärgård, av tolkning när det gäller skatt på bränsle. nuvarande tolkning är att det endast är tabellbunden linjetrafik för passagerare som beviljas skattebefrielse på bränslet. När det gäller taxibåtstrafik får den ej vara förbeställd, vilket den i stort sett är . Om den är förbeställd är tolkning att beställaren hyr fartyg med skeppare, varvid skattebefrielse ej tillämpas. Denna tolkning betyder i princip att det inte finns någon taxibåtstrafik i skärgårdarna. Det är omöjligt att stå på en brygga och ”lifta” om nu en taxibåt skulle råka åka förbi. Denna tolkning är helt absurd. En annan befängd tolkning är att resande, som åker annan transport än linjebunden, ska ange syftet med resan och passagerarförteckning ska göras. Är det meningen att varje enskild passagerare, företag eller organisation ska tvingas uppge resans syfte? Hur går detta ihop med principen om personlig integritet och företags affärshemligheter och konkurrenters insyn i ett företags planering? Inte enbart båttrafiken drabbas av tolkningar vad gäller skattebefrielse från bränsleskatt utan även helikoptertrafik påverkas. Enligt uppgift från branschen verkar tolka det som att det bara är när passageraren befinner sig fysiskt i en helikopter som det är skattebefriat men inte när helikoptern gör anflygning för hämtning och flygning hem efter avlämning. Trots att all denna flygtid naturligtvis bekostas av beställaren. Min fråga till finansminister är: Föranleder det som jag har anfört om hur tolkar reglerna om befrielse från bränsleskatt några generella åtgärder eller initiativ från finansministerns sida?
fr · H311983 · 2016-03-15 00:00:00 — Fråga 2015/16:983 Pengar till nya företag i av (C) till Arbetsmarknadsminister (S) Det är de små företagen som skapar jobben. Vi behöver fler företag, inte färre. Då människor som blivit arbetslösa vill starta företag är det något vi verkligen vill uppmuntra. efter Mobiles stora neddragningar känner sig många nyblivna företagare och före detta Sonyanställda i besvikna på regeringen. Näringsministern gav dem hopp , men har regeringen avblåst projektet som skulle ge pengar till nya företag. När Mobile meddelade sin stora neddragning på ungefär 1 000 personer vid kontoret i påbörjade Arbetsförmedlingen tillsammans med ett arbete som gick ut på att utforma ett program riktat till dem som drabbades av Mobiles jättevarsel. Det var ett liknande program som det lyckosamma program som sattes igång när gjorde en stor neddragning i samma region . Budgeten för programmet var satt till – och skulle innefatta stöd till att starta egna företag, investeringsbidrag, utbildning, omskolning med mera. För detta kunde departementet sedan ansöka om pengar i en EU-fond, den så kallade EGF-fonden som skapat för fall då fler än 500 personer avskedas. Fonden skulle sedan täcka av kostnaderna i programmet. Men så sent som beslöt sig regeringen för att inte gå vidare med projektet. Man gör ingen ansökan helt enkelt. De nya företagen får därmed inte det stöd de hade hoppats på. Genom tillgång till ett startkapital hade möjligheten funnits att tidigt kunna anställa för flertalet av de nyblivna entreprenörerna. måste de i stället ta det försiktigt och hitta pengar på annat håll. Första åren är de hårdaste - för vilket företag som helst. Intresset för att starta eget företag har varit mycket stort i , en del av de uppsagda har blivit anställda. Efterfrågan på de här kompetenserna är god. Detta har varit ett av regeringens argument. Men de här människorna är ju duktiga personer som med stor sannolikhet kommer att skapa företag med framtida stort värde för . Jag anser att vi måste ta till vara den kompetens som finns och behålla kompetensen inom it och telekom, för om spetskompetenser sprids ut finns det en stor risk att den svenska konkurrenskraften på telekomområdet minskar. Det här är framtidsföretag som stärker inte bara den här regionen utan hela . Vi ska lägga krutet på rätt områden, även om det här är människor som inte står längst från arbetsmarknaden. Det finns fortfarande en chans till att ansöka om medel hos EGF, då tidsfristen går ut . Med anledning av ovanstående undrar jag om regeringen kommer att svika en gång till, och jag vill därför fråga arbetsmarknadsminister : Kommer ministern och regeringen att hjälpa de nystartade företagen genom att skicka in ansökan till EGF före ?
fr · H311984 · 2016-03-15 00:00:00 — Fråga 2015/16:984 behandling av politiska fångar av Amineh Kakabaveh (V) till Utrikesminister (S) Den iranske bloggaren och människorättsaktivisten arresterades i . Som människorättsaktivist hade han arbetat med att skapa möjligheter för människorättsorganisationer att ta sig förbi regimens internetblockering. Efter 13 månaders tortyr och isolering dömdes han till fängelse för att ha äventyrat nationens säkerhet och förolämpat landets ”andlige” ledare . lider av allvarliga njurproblem till följd av den tortyr han utsatts för i fängelset. Han förvägras dock sjukvård. Att den iranska regimen ofta bryter mot demokratins principer och mänskliga rättigheter är väl känt och att rättssystemet är under all kritik likaså. Detsamma gäller också fängelsevillkoren. Ett långt fängelsestraff, under vilket man förvägrar torterade människor medicinsk vård kan betyda samma sak som en långsam avrättning. Det finns flera exempel där regimkritiker i råkat ut för samma sak som . Jag vill fråga utrikesminister : Vad avser utrikesministern att göra för att förmå den iranska regimen att frige och andra politiska fångar samt respektera mänskliga rättigheter, ge arresterade och fångar en human behandling?
fr · H311985 · 2016-03-15 00:00:00 — Fråga 2015/16:985 Vårrapsodling av (M) till Statsrådet (S) LRF har ansökt om dispens från Kemikalieinspektionen för betning av utsäde av vårraps med neonikotinoiden . Kemikalieinspektionen avslog dispensansökan från LRF. är det förbjudet med preparat som innehåller neonikotinoiderna imidakloprid, tiametoxam och klotianid. Trots detta har , , och beviljat dispens för sina vårrapsodlare för att använda neonikotinoider vid betesutsädning. Orsaken till att utsädet behöver betas är enligt LRF problemet med jordloppor som äter upp och skadar vårrapsplantan. Jordlopporna och angreppen från dem har lett till att vårrapsodlingen nära nog upphört i . Eftersom det råder ett förbud mot neonikotinoider och Kemikalieinspektionen inte beviljade dispens för detta behövs nu åtgärder för att hitta nya lösningar för att se till att den svenska vårrapsodlingen kan fortsätta. De svenska vårrapsodlarna behöver ges effektiva möjligheter att motverka jordlopporna och de problem de orsakar, speciellt i . Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att göra för att säkra den svenska vårrapsodlingen?
fr · H311986 · 2016-03-15 00:00:00 — Fråga 2015/16:986 Kollektivavtal och den svenska modellen av (M) till Statsrådet (S) Den svenska modellen går ut på att arbetsmarknadens parter själva bestämmer villkoren på arbetsmarknaden, utan statlig inblandning. Ofta sker det genom kollektivavtal, men i den svenska modellen ingår också möjligheten att inte teckna kollektivavtal. Sex av tio företag med färre än 50 anställda saknar kollektivavtal. Trots att vi alltså har en stark tradition av att parterna själva beslutar om villkoren på den svenska arbetsmarknaden, vill regeringen nu gå fram med krav enligt kollektivavtal vid offentlig upphandling. Det innebär att man tydligt definierar kraven på arbetsmarknaden från statlig sida. Enligt , sa angående förslaget på krav enligt kollektivavtal vid offentlig upphandling: ”Vill visa att man inte vill förstöra den svenska modellen, så kan man ställa sig bakom det här upphandlingskravet." Min fråga till statsrådet är: Anser statsrådet att kollektivavtal är det enda sättet för arbetsmarknadens parter att träffa avtal om villkor och att regeringen därmed är beredd att lämna den svenska modellen, som innebär att staten inte lägger sig i hur arbetsmarknadens parter överenskommer om villkoren på arbetsmarknaden?
fr · H311987 · 2016-03-15 00:00:00 — Fråga 2015/16:987 Osäkerhet beträffande regeringens riktning av (M) till Statsminister (S) En bärande princip i statsskick är att hela regeringen är ansvarig för de förslag som regeringen lägger fram och de reformer man genomför. grundlagar värnar myndigheternas självständighet och förbjuder ministerstyre. Regeringen är ett kollektiv och utmärks av kollektivt beslutsfattande. Efter Ekots lördagsintervju med statsrådet och språkröret (MP) är splittringen mellan de två regeringspartierna plågsamt tydlig. sågade regeringens migrationsförslag och menade att de riskerade att bli kontraproduktiva och få fruktansvärda konsekvenser. Miljöpartistiska statsråd har vid upprepade tillfällen gett andra signaler och besked än S-statsråden beträffande migrationspolitiken. Det finns numera otaliga exempel på när statsråd i regeringen ger motstridiga besked i olika politiska frågor och grälar i medierna om olika förslag och reformer. Finansminister och bostadsminister (MP) oförenliga besked om ränteavdraget samt vice statsminister (MP) och landsbygdsminister (S) skilda hållning i vargfrågan är endast några exempel i raden. Detta skapar osäkerhet och förvirring beträffande regeringens riktning och leder till bristande förtroende för de uttalanden som statsråden gör. Vilka åtgärder kommer statsministern att vidta för att säkerställa enhetliga besked från regeringen?
fr · H311988 · 2016-03-15 00:00:00 — Fråga 2015/16:988 Tiggeriförbud av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Frågan om att införa ett tiggeriförbud har aktualiserats. ”Om det är så att vi märker att vi behöver göra mer, då är vi beredda att göra mer”, sa statsminister gällande att införa ett tiggeriförbud. meddelar justitie- och migrationsminister att man ser över hur andra länder har hanterat frågan. har föreslagit att det ska bli lättare för kommunerna att förbjuda tiggeri. Att människor tigger och lever i stor utsatthet i är inte så vi långsiktigt kommer till rätta med de problem med fattigdom, social utsatthet och diskriminering som finns i de länder varifrån de flesta som tigger i kommer. Vi välkomnar att regeringen äntligen tar tag i frågan. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister : När avser ministern att återkomma med förslag om hur ett förbud mot tiggeri ska utformas?
fr · H311989 · 2016-03-15 00:00:00 — Fråga 2015/16:989 Utlovade skattesänkningar på pensioner av (M) till Finansminister (S) Men 200 000 pensionärer får inte den skattesänkning som regeringen utlovade i höstbudgeten. Detta sker som man också har infört en rad andra försämringar som påverkar våra äldres ekonomi. Några av dessa är: – höjd maxtaxa i äldreomsorgen – sänkt uppräkning av brytpunkten för statlig inkomstskatt – sänkt RUT- och ROT-avdrag – fördyringar vid anställning av personer över 65. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : Vilka initiativ tänker finansministern ta för att kompensera de ålderspensionärer som lovats sänkt skatt men som i stället tvingas betala mer?
fr · H311990 · 2016-03-16 00:00:00 — Fråga 2015/16:990 Nyproduktion av förnybara ersättningsdrivmedel av (M) till Klimat- och miljöminister (MP) uttalade målsättning, som alliansregeringen införde, om en fossiloberoende fordonsflotta innebär att ca transportrelaterade klimatgaser ska fasas ut jämfört med , detta om även arbetsmaskinernas utsläpp adderas till transportsektorns utsläpp och vi i övrigt beter oss exakt som vi gjorde . Man antar att elbilar, elhybrider, ökad kollektivtrafik, effektivare bilmotorer, förändrade vanor etcetera kan hantera en tredjedel, men då återstår ändå ett ersättningsbehov motsvarande utfasning av ca klimatgaser . I energimängd räknat, med bensin MK1 (95 oktan) som jämförelse, motsvarar ungefär vad vatten- eller kärnkraften var för sig producerar. I SCB:s befolkningsprognos beräknas befolkning fram öka till över 11 miljoner invånare. Med anledning av ovanstående vill jag fråga klimat- och miljöministern: Vilka åtgärder planerar ministern och regeringen för att stimulera fram nyproduktion av de förnybara ersättningsdrivmedel som har förutsättningar att på ett klimatgasneutralt sätt medverka till en fossiloberoende fordonsflotta ?
fr · H311991 · 2016-03-16 00:00:00 — Fråga 2015/16:991 Grödbaserad råvara i biodrivmedelsframställningen av (M) till Klimat- och miljöminister (MP) I takt med den sorgliga utvecklingen inom jordbruket ökar de mer eller mindre övergivna vallarealena . I finns ca utöver jordbrukets användning. Av dessa betesputsas ca , enligt (). Vi kör alltså redan fossilt drivna traktorer på dessa hektar utan att grödan tillvaratas. Resultatet blir, och har varit, att tidigare öppna landskap förfaller och förbuskas och den biologiska mångfalden försvåras. Avgörande för ökning av biodrivmedel är att råvarubasen inte begränsas. Tvärtom behöver den utvecklas. Ihävdhålls befintliga arealer, och om andra bränslen etableras, kan arealer enkelt återgå till livsmedelsproduktion. Med nuvarande situation förfaller markerna. När grödbaserade råvaror har passerat igenom en biogasreaktor erhålls, förutom energi, en högvärdig biogödsel som, återförd till vall, reducerar behovet av fossil handelsgödsel, minskar kväveläckaget och tillför fosfor. Det samhällets avfall, exempelvis matavfall och slam, är marginellt som råvarubas i energiomställningen. Utfasningen av fossila bränslen kommer med fysisk nödvändighet att göra anspråk på grödbaserade råvaror och skogsrester. Med anledning av ovanstående vill jag fråga klimat- och miljöministern: Hur ser ministern på det tak på grödbaserad råvara i biodrivmedelsframställningen och ILUC med tillhörande diskussioner om markanvändning som infört?
fr · H311992 · 2016-03-16 00:00:00 — Fråga 2015/16:992 Testbana för tåg mellan och av (V) till Närings- och innovationsminister (S) Satsningar på infrastruktur är ofta omfattande och kostsamma och kräver därför system som testats för att kunna leva upp till de krav som ställs. Tågtrafiken utgör en viktig samhällsfunktion och har behov av en fungerande säkerhet, punktlighet och att tågen går även . Dyra satsningar på tågtrafik får inte hindras av missbedömningar vad gäller väder och vind. Enligt kostar försenade och inställda tåg samhället ca 5 miljarder , och en stor del av förseningarna beror på fordonsfel. Avregleringen av tågtrafiken har dessutom lett till att viktig samordning och kunskap gått förlorad, och tåg kan upphandlas och levereras utan att först ha testats i tillräcklig omfattning. pågår ett projekt med en testbana för tågtrafik mellan och i respektive . Banan sträcker sig i tvärförbindelse och slutade användas av SJ . Det privata företaget , som ligger bakom projektet, planerar en anläggning med förmåga att testa olika former av järnvägsutrustningar, tåg och teknisk utveckling av spår, infrastruktur och högspänningsutrustningar. Den förstudie som gjorts har gett positiva resultat. Den planerade sträckan har fördel av att vara geografiskt läglig ur klimatsynpunkt och skulle ge möjlighet att testa tåg och utrustning i skarpt vinterläge. Dessutom består en stor del av banan av raksträcka och kan helt isoleras från ordinarie trafik. Testbanan skulle därför kunna användas för att testa tåg i höga hastigheter eller tidskrävande uthållighetstester utan påverkan på reguljärtrafiken. Det finns redan ett stort intresse från tågmarknad för en sådan testbana. För att möjliggöra testbanan skulle det dock krävas ekonomisk samverkan mellan näringsliv, stat och EU. Av den totala kostnaden väntas näringslivet stå för ca 800 miljoner för verkstäder och hallar, men ytterligare 1 miljard krävs för själva järnvägsbygget. Om testbanan blev verklighet skulle det leda till arbetstillfällen i kommunerna, både under byggandet och i den löpande verksamheten. Banan skulle också, liksom den testverksamhet som finns för bilar, gynna teknikutveckling och industriell verksamhet i regionen. Mot bakgrund av detta vill jag fråga närings- och innovationsminister : Vilka möjligheter ser ministern att stödja och underlätta att ovanstående satsning blir verklighet?
fr · H311993 · 2016-03-16 00:00:00 — Fråga 2015/16:993 Riktade statsbidrag till kommunsektorn av (KD) till Statsrådet (S) Kommunerna står inför stora utmaningar, och fokus för många kommuner just nu är flyktingsituationen som ska hanteras med boenden, skola och arbete. Även en åldrande befolkning tillsammans med stora personalavgångar ställer allt högre krav på kommunerna. kommuner har alla olika förutsättningar och olika behov. Avvägningar för hur man på bästa sätt använder de resurser man har avgörs därför bäst på lokal nivå. Trenden gällande statsbidrag till kommunerna har gått mot alltmer riktade bidrag, alltså bidrag där staten pekar ut ett ändamål som resurserna måste användas till. Rekordet gällande antalet riktade statsbidrag slås nu med god marginal av den rödgröna regeringen. Antalet riktade statsbidrag är nu uppe i över 80 stycken och omfattar ca . Allt som oftast krävs en ansökan för att få de riktade statsbidragen. Detta gör att de mindre kommunerna har mycket svårare att klara av att ta del av det riktade statsbidraget, då administrationen kräver alltför stora resurser. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet vad statsrådet och regeringen avser att vidta för åtgärder för att minska små kommuners svårigheter att ta del av statsbidrag.
fr · H311994 · 2016-03-16 00:00:00 — Fråga 2015/16:994 YA-jobb utan krav på kollektivavtal av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) I och med höstens migrationsöverenskommelse mellan regeringen och allianspartierna beslutades att även nyanlända ska omfattas av yrkesintroduktionsanställningar, de så kallade YA-jobben, för att snabbare komma i arbete. ska YA-jobben utvidgas så att även företag utan kollektivavtal ska kunna anställa. Med tanke på den omfattande integrationsutmaning som svensk arbetsmarknad nu står inför är det viktigt att YA-jobbens nya omfattning börjar gälla. De flesta jobb växer fram i mindre företag och branscher som inte alltid har kollektivavtal, och är det hög tid att även dessa ges möjlighet att ta in YA-jobbare. Med anledning av ovanstående är min fråga till arbetsmarknadsministern: När beräknar arbetsmarknadsministern att YA-jobb utan krav på kollektivavtal kommer att vara på plats?
fr · H311995 · 2016-03-16 00:00:00 — Fråga 2015/16:995 Kostnaden för investeringar i nya vatten- och avloppssystem av (KD) till Klimat- och miljöminister (MP) De kommunala vatten- och avloppssystemen står inför mycket stora investeringsbehov. För kommunerna är detta en stor ekonomisk utmaning. Nya krav ställs också på enskilda avloppssystem med stora infiltrationsbäddar, vilket medför stora investeringar som många fastighetsägare, särskilt i glesbygd, inte klarar av att finansiera. Ofta står inte investeringskostnaderna i paritet med fastighetsvärdet och taxeringsvärdet på fastigheten. Den enskilda fastighetsägaren hamnar då i en situation där det inte går att belåna fastigheten till investeringen. Då faller fastigheten i värde eftersom den inte uppfyller de nya kraven på avloppsrening. Fastigheten kan ibland inte heller säljas för motsvarande byggnationskostnaden, och fastighetsägaren kan tvingas att avyttra sin bostad under nivån för belåning eller att inte ha fungerande avloppssystem. Därmed fastnar fastighetsägaren i en omöjlig situation, trots att fastigheten har en fungerande avloppsanläggning. Detta kan i förlängningen medföra lägre kommunala fastighetsavgifter i glesbygden på grund av sänkta taxeringsvärden. Med de nya kraven på avloppsrening kopplat till nuvarande finansieringsprinciper för va-avgifter ställs både kommuner och enskilda fastighetsägare i svåra ekonomiska situationer. Problembilden finns i hela landet, men särskilt i glesbygden. De nya kraven åtföljs inte av en motsvarande finansieringslösning för att klara pålagor som riksdag och myndigheter beslutat om. Situationen kräver att det tas fram förslag till realistiska ekonomiska lösningar för kommuner och enskilda fastighetsägare. Min fråga till klimat- och miljöminister är: Vilka åtgärder avser ministern och regeringen att vidta för att finna en lösning på den ekonomiska situationen för fastighetsägare som inte har möjlighet att finansiera investeringarna som krävs i nya vatten- och avloppssystem?
fr · H311996 · 2016-03-16 00:00:00 — Fråga 2015/16:996 Biobanker av (M) till Statsrådet (S) Biobankerna har potential att vara en av främsta fördelar när det kommer till att locka ny läkemedelsforskning. I stället begränsas möjligheten att använda dessa av en synnerligen föråldrad lagstiftning, en lagstiftning som medför flera särkrav jämfört med andra länder. På grund av detta ökar risken att inte kan delta i prövningar och forskningssatsningar då länder med mer anpassad och effektiv lagstiftning prioriteras. Genom att underlätta och minska byråkratin för dem som önskar bedriva forskning med hjälp av biobankerna har vi som land en fantastisk möjlighet att hålla oss i framkant av läkemedelsforskningen och på så sätt låta våra invånare åtnjuta fördelarna som kommer av detta. Med hänsyn till ovanstående vill jag fråga statsrådet : Hur avser statsrådet att säkerställa att inte går miste om framtida läkemedelsforskning?
fr · H311997 · 2016-03-16 00:00:00 — Fråga 2015/16:997 Avsaknad av propositioner av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) står inför enorma integrationsutmaningar. är mindre än hälften av dem som kommit hit som flyktinginvandrare eller flyktinganhöriga i arbete. Om regeringen inte tar tag i integrationen kan vänta sig 90 000 fler varaktigt arbetslösa. I det läget har arbetsmarknadsutskottet tvingats ställa in 9 av 15 sammanträden, och framöver kommer fler att ställas in. Anledningen är enkel: Den nuvarande regeringen har inga förslag som kan ta ställning till. Före valet var tonläget högt hos Socialdemokraterna, och klagade på inställda möten och efterlyste propositioner från för att få bukt med arbetslösheten. Med tanke på de stora utmaningar som svensk arbetsmarknad nu står inför är det anmärkningsvärt att utskottet inte får fler tillfällen att sammanträda. Med anledning av ovanstående undrar jag varför det kommer så få propositioner från regeringen som arbetsmarknadsutskottet ska ta ställning till, och jag vill därför fråga arbetsmarknadsminister : Hur ska ministern se till att arbetsmarknadsutskottet och får konkreta förslag att ta ställning till på det arbetsmarknadspolitiska området och på området nyanländas etablering?
fr · H311998 · 2016-03-17 00:00:00 — Fråga 2015/16:998 Nedrustningen av trafikövervakningen av (KD) till Statsrådet (S) Sedan den nya polisorganisationen trädde i kraft har nykterhetskontrollerna i trafiken minskat med . Orsakerna anses dels vara att annat prioriteras, dels att det efter omorganisationen inte längre finns några renodlade trafikpoliser. Trafikövervakning – inte minst nykterhetskontroller – är en polisverksamhet som förebygger mycket mänskligt lidande. skadas flera hundratals människor allvarligt i olyckor där alkohol och/eller narkotika är inblandat. Av alla omkomna i vägtrafiken har , , omkommit i en alkohol- och/eller narkotikarelaterad vägtrafikolycka. Det är angeläget att polisens trafikövervakning återupprättas. Avser statsrådet att återupprätta polisens trafikövervakning, inklusive poliser som är specialinriktade på trafikkontroller?