ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H411142 · 2016-10-18 00:00:00 — Fråga 2016/17:142 Statsbidrag till försvarshistoria av (M) till Kultur- och demokratiminister (MP) Visst statsbidrag betalas ut till museiverksamheter med försvarshistorisk inriktning. Det regleras genom förordning (2013:1007) om statsbidrag till försvarshistoriska museiverksamheter. Det handlar om att främja ett ”levande kulturarv” och ska ”särskilt bidra till förståelse för 1900-talets försvarshistoriska utveckling och främja att historiska företeelser och händelseförlopp som är kopplade till den utvecklingen kan skildras på försvarshistoriskt betydelsefulla platser runt om i landet”. () är utpekad myndighet. Till förordningen hör en bilaga där olika verksamheter och ändamål som har rätt att ansöka om statsbidrag räknas upp. handlar det om drygt ett tjugotal utpekade. I stor utsträckning handlar det om frivilligkrafter och entusiaster som möjliggör att detta viktiga kulturarv lyfts fram. Det innebär att möjligheten finns att nya intressanta och vällovliga objekt med tiden kan komma till. Bilagan borde därför inte ses som statisk. Avser kultur- och demokratiministern att se på den bilaga med verksamheter som fördelar bidrag till enligt den ovan nämnda förordningen som statisk, eller finns det möjlighet att den vid behov kan kompletteras?
fr · H411143 · 2016-10-18 00:00:00 — Fråga 2016/17:143 Preskriptionstiden för ny asylansökan av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) har tagit och tar ett stort ansvar för människor på flykt. har tagit emot 240 000 asylsökande. sökte hela 163 000 människor asyl i . Det är det högsta antalet asylsökande ställt mot invånarantal som ett OECD-land någonsin har tagit emot under ett enstaka år. behöver en långsiktigt hållbar migrationspolitik. ska vara ett land som bidrar till att människor ges skydd. Om man inte har skyddsskäl ska man återvända. Det måste vara skillnad mellan ett ja och ett nej. beräknar att så många som 46 000 personer kommer att avvika efter att ha fått ett avslagsbeslut på asylansökan. Detta riskerar att skapa omfattande skuggsamhällen i . kan den som nekats uppehållstillstånd få en ny ansökan prövad . Om det rör sig om ett beslut som innebär att ansökan ska prövas i ett annat EU-land är preskriptionstiden för det tidigare beslutet ännu kortare, 18 månader. Detta kan bidra till att människor avviker och håller sig gömda från myndigheterna. har sagt att vi vill begränsa denna möjlighet att få asylansökan prövad både i och på EU-nivå. Vi vill att den preskriptionstid som finns i ska fördubblas eller tas bort helt. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Avser ministern att vidta några åtgärder för att antingen fördubbla eller ta bort preskriptionstiden för asylansökan i ?
fr · H411145 · 2016-10-18 00:00:00 — Fråga 2016/17:145 Vinterdäckskrav på drivaxlarna på tunga fordon av (M) till Statsrådet (S) är det vinterdäckskrav på drivaxlarna på tunga fordon som färdas på svenska vägar . Ett stort problem är dock att även om däcken är klassade som vinterdäck och håller rätt spårdjup innebär det inte automatiskt att däcken är anpassade för svenska förhållanden. Däcken har ofta fel gummiblandningar, som exempelvis kan bli hårda i vinterkylan och därmed försämrar vägegenskaperna avsevärt. sker olyckor med tunga fordon som hade kunnat undvikas om vinterdäck anpassade för svenskt klimat hade använts. Därför är det viktigt att vi ser över vilka gummiblandningar som krävs för att ett däck som är klassat som vinterdäck ska ha bra väggrepp på de svenska vägarna även när vinterväglag råder. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att tillse att tunga fordon som färdas på svenska vägar när det råder vinterväglag har däck som klarar av vinterkylan utan att tappa sina vägegenskaper?
fr · H411146 · 2016-10-18 00:00:00 — Fråga 2016/17:146 förmåga att bekämpa illegala anställningar och svartarbete av (M) till Finansminister (S) har en stor kreativitet när det gäller att undanhålla skatt från staten. Olika former av svartarbete eller fusk med bokföringen är bara två exempel på detta. Det är inte bara kreativiteten som är stor utan även omfattningen av den undanhållna skatten. Kreativiteten inom de oseriösa företagen har gått så långt att den olagliga verksamheten riskerar att slå ut de seriösa företag som följer svenska lagar och regler. Det är en mycket allvarlig situation. För att vi ska kunna ha en fri och öppen arbetsmarknad i måste vi arbeta aktivt med att se till att svarta företag inte konkurrerar ut företag som följer lagar och regler. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansministern: Vilka åtgärder avser finansministern att vidta för att öka förmåga att upptäcka och bekämpa skattefusk i form av illegala anställningar och svartarbete?
fr · H411147 · 2016-10-18 00:00:00 — Fråga 2016/17:147 Det nordiska dubbelbeskattningsavtalet av (V) till Finansminister (S) Det nordiska skatteavtalet om dubbelbeskattning syftar till att undvika dubbelbeskattning av inkomst och på förmögenhet i , , , och . I den nordiska gränshinderdatabasen finns fyra gränshinder där en ändring av skatteavtalet skulle kunna lösa hindret. Beskattning av fast anställda kulturarbetare som bor i ett nordiskt land och är fast anställda i ett annat land beskattas både i arbetslandet och i bosättningslandet. De riskerar därmed att erhålla ett lägre nettobelopp av sin lön än en ordinarie arbetstagare. Beskattning av pensioner Den som uppbär pension från ett annat land än bosättningslandet beskattas både i utbetalningslandet och i bosättningslandet. Dessa pensionärer riskerar därmed att erhålla ett lägre nettobelopp än om pensionen bara beskattades i utbetalningslandet. Beskattning av studiestöd Olika regler gällande beskattning av studiestöd i de nordiska länderna kan leda till att studiestöd beskattas felaktigt. Rutiner för skatteinbetalning för äkta gränsgångare Gränsgångaravtalen innebär att den som är bosatt i en gränskommun i det ena landet och arbetar i en gränskommun i det andra landet betalar skatt för inkomsterna av detta arbete i bosättningslandet. Att den norska socialförsäkringsavgiften dras från den beskattningsbara inkomsten leder till att arbetstagaren får en lägre nettoinkomst än om avgiften hade behandlats som en skatt. Gränsgångaravtalen är dessutom förknippade med en administration som upplevs som besvärlig för den enskilde arbetstagaren. Utöver dessa fyra hinder finns det hinder som handlar om hur länderna tillämpar skatteavtalet. Finansministern ska träffa sina nordiska kollegor för att diskutera frågan. Jag vill därför fråga: Avser ministern att verka för att det nordiska dubbelbeskattningsavtalet ses över och revideras?
fr · H411148 · 2016-10-18 00:00:00 — Fråga 2016/17:148 Ökande organdonationsköer av (M) till Statsrådet (S) lade den av alliansregeringen tillsatta utredningen om donations- och transplantationsfrågor fram sitt slutbetänkande Organdonation – En livsviktig verksamhet (SOU 2015:84). Utredningens betänkande har därefter varit föremål för remissrunda. Remisstiden gick ut . Regeringen förefaller ha varit oförberedd gällande denna viktiga utredning, som bokstavligt talat handlar om att kunna rädda fler liv. Ett flertal remissinstanser är överens om att de åtgärder som föreslås direkt skulle göra förändring för många som står i kö i väntan på organ. Att direkt genomföra flera av förslagen kan rädda fler liv. Regeringens ovilja att lägga fram konkreta lagförslag i linje med utredningens betänkande ökar i stället vårdköer och kostar onödigt lidande för väntande patienter. Men propositionslistan är tom, och regeringen tycks vara handlingsförlamad. Enbart rykten viskar om att det möjligen kan komma förslag. Då har gått sedan utredningen avlämnade sina konkreta förslag. Det råder en stor brist på organ i hela landet. var det 845 människor som stod uppsatta på en väntelista för att kunna få ett eller flera nya organ för att kunna överleva. Det är i genomsnitt en människa som avlider i väntan på en organdonation. Ett förslag som kan göra en viktig skillnad är att människor regelbundet får ta ställning till organdonation och får information om dess betydelse. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet (S): Vilka initiativ avser statsrådet att ta nu för att minska väntetiderna när det gäller organdonation och organtransplantation?
fr · H411149 · 2016-10-18 00:00:00 — Fråga 2016/17:149 Värdering av internationella gymnasieprogram av (M) till Statsrådet (S) Universitets- och högskolerådet (UHR) har sett över föreskrifterna om grundläggande behörighet och urval (UHRFS 2013:1). Översynen har resulterat i ett förslag som innebär att avgångsbetyg för elever som studerar på IB-programmet (international baccalaureate) och kommer att värderas lägre än då de söker till svenska universitet och högskolor. Beslutet, som presenteras i ett pm daterat , innebär dessutom att förslaget ska träda i kraft . Detta trots att UHR i samma pm särskilt poängterar vikten av att ”ändringar i regelverk generellt bör vara kända för presumtiva sökande”. Beslutet är därför ytterst förvånande, i synnerhet som några övergångsbestämmelser för dagens elever inte heller föreslås. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att elever som studerar på internationella gymnasieprogram, och som har avgångsbetyg som jämställs med betyg från gymnasieskolan, inte ska förfördelas då de söker till svenska universitet och högskolor?
fr · H411150 · 2016-10-18 00:00:00 — Fråga 2016/17:150 Åtgärder mot oseriös telefonförsäljning av (M) till Statsrådet (MP) Många företag har problem med bluffakturor och falska muntliga avtal. Metoderna har blivit mer och mer avancerade, och falska muntliga avtal klipps och klistras ihop från bandade telefonsamtal. De oseriösa företagen skadar hela branschen, gör det otryggt för konsumenter och kostar samhället pengar. Telefonförsäljning är en stor bransch, inte minst för många ungdomar som kanske får sitt första jobb inom telefonförsäljning. Det är därför viktigt att det fortsatt ska finnas telefonförsäljning, men vi måste göra vad vi kan för att få bort de oseriösa aktörerna på marknaden. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att komma till rätta med problemet med oseriösa telefonförsäljare?
fr · H411152 · 2016-10-18 00:00:00 — Fråga 2016/17:152 Svenska myndigheters tolkning av av (M) till Statsrådet (S) kunde den svenska befolkningen till sin förvåning läsa i svenska medier om att nya EU-regler skulle ha förbjudit alla varianter av glögg som innehåller rom eller att kalla sig för glögg. Detta visade sig i efterhand inte stämma. Grunden till påståendet verkar, enligt uppgifter i , ha varit en tolkning hos svenska jurister på . Hanteringen av ärendet på påminner om situationen rörande signalkräftorna. I denna fråga hade , Havs- och vattenmyndigheten och alla tre egna kommentarer och synsätt på . Det är bekymmersamt att många svenska myndigheter har svårigheter med att tolka . Det är bekymmersamt då detta i längden riskerar att urholka förtroendet både för de svenska myndigheterna och för EU-institutionerna. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka initiativ avser statsrådet att ta för att svenska myndigheter ska göra en mer korrekt tolkning av regelverk och förordningar som beslutats av EU?
fr · H411155 · 2016-10-19 00:00:00 — Fråga 2016/17:155 Utvisning på grund av regelkrångel av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) har det kommit allt fler rapporter om utländska medborgare som sökt sig till för att arbeta och skapa sig ett nytt liv men som i stället tvingas lämna landet på grund av regelkrångel och vantolkningar av svensk lagstiftning. Exemplen på missgreppen är många. En iransk man som bott i , arbetar och betalar skatt, ska utvisas eftersom hans tjänst ”inte utannonserats på rätt sätt”. En man från som studerat i och efter studierna fått ett arbete ska utvisas eftersom han fått tjänsten via en annons på LinkedIn som ”inte varit synlig för personer bosatta inom hela EU/EES och ”. En man från som också studerat i och arbetar med programmering i , där han är en av sitt företags ledande medarbetare, ska utvisas på grund av en byråkratisk teknikalitet. Svensk lagstiftning föreskriver nämligen att en arbetstagare från ett land utanför EU ska ha samma villkor och försäkringar som en svensk som är anställd enligt kollektivavtal. Men i den mannens fall anser att mannens tidigare arbetsgivare inte betalat tillräckligt hög ersättning gällande mannens pensionsförsäkring, vilket medför att arbetstillståndet inte förlängs. Situationen är orimlig. Att människor som bor i , arbetar och gör rätt för sig plötsligt skickas hem på grund av byråkratiska teknikaliteter kan omöjligen fortgå. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vilka konkreta åtgärder avser ministern att ta initiativ till för att säkerställa att personer med arbetstillstånd, som arbetar och betalar skatt, inte utvisas på grund av byråkrati och regelkrångel?
fr · H411156 · 2016-10-19 00:00:00 — Fråga 2016/17:156 Lantmäteriets resurser av (S) till Statsrådet (MP) Lantmäteriet är en myndighet vars verksamhet är viktig för såväl privatpersoner och företag som offentlig verksamhet. Runt om i landet hörs nu larmsignaler från allt fler om att Lantmäteriets kapacitet är otillräcklig och handläggningstiderna oacceptabla. I är detta verklighet i flertalet av länets kommuner. Lantmäteriets tillkortakommande är ett tillväxthinder. Företag som tvingas vänta mer än 12 månader på att handläggningen av deras ärende över huvud taget ska påbörjas, riskerar att välja att inte göra de utbyggnader och investeringar man planerat. När tillståndsprocesser blir omöjliga att tidsberäkna blir investeringskalkylerna svårberäknade. Ett annat område som drabbats av Lantmäteriets bristande kapacitet är lokala och regionala elnätsbolag. Deras investeringar försenas och riskerar därmed att fördyras på ett orimligt sätt till följd av de långa handläggningstiderna på myndigheten. Dessutom drabbas många privatpersoner av myndighetens tillkortakommande. Sammantaget är denna situation naturligtvis otillfredsställande och den utgör ett reellt tillväxthinder på många platser runt om i landet. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Anser statsrådet att Lantmäteriet klarar sitt uppdrag på ett acceptabelt sätt och att myndigheten har de resurser som krävs, och vad avser statsrådet att göra för att Lantmäteriet på ett bättre sätt ska kunna bidra till tillväxt i hela landet?
fr · H411157 · 2016-10-19 00:00:00 — Fråga 2016/17:157 hyllningar av terrorister av (SD) till Utrikesminister (S) I samband med erkännande av skrev utrikesministern på : ”På samma sätt som vi ställer tydliga krav på kommer vi att göra det på . Det handlar till exempel om att bekämpa korruption, att respektera medborgerliga och politiska rättigheter samt att öka kvinnors inflytande. Självklart handlar det om ett tydligt avståndstagande från våld.” I ett svar till undertecknad på en skriftlig fråga (2016/17:22) skrev utrikesministern: ”Angående regeringens inställning till palestinsk terrorism har jag upprepat att den varit tydlig i sitt avståndstagande från terroristhandlingar. I riksdagsfrågesvar 2015/16:880 förklarade jag att regeringen är tydlig i dialogen med företrädare för såväl som om vikten att ta avstånd från våld och hatpropaganda och annat agerande som för parterna längre ifrån varandra.” uttalade sig den palestinske presidenten på sin officiella Facebooksida om att palestinska "martyrers" blod och uppoffringar är rätta vägen framåt för etablerandet av en palestinsk stat. Uttalandet gjordes i samband med att tog emot en avliden, livstidsdömd terrorists familj. Detta är endast ett i raden av alla liknande uttalanden, från den palestinske presidentens sida, som hyllar terrorister och våldsverkare. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Vilka åtgärder, rent konkret, kommer utrikesministern att vidta för att i dialogen med företrädare tydligt ta avstånd från och förkasta uttalanden för våldsbejakande extremism?
fr · H411158 · 2016-10-19 00:00:00 — Fråga 2016/17:158 Förhärligande av terrororganisationen av (L) till Justitie- och migrationsminister (S) meddelade en åklagare att myndigheten lägger ner ett ärende där en person publicerat en bild av Islamiska statens flagga i förhärligande syfte. IS är en terrororganisation och betraktas så av både EU och FN. uppmanade samtliga länder att skärpa sin lagstiftning, för att med alla lämpliga medel förebygga och förhindra, men också lagföra, terrorister som på olika sätt ger sitt stöd till IS. Att inte lagfört många som deltagit i strid för IS är ett stort misslyckande, och Liberalerna har länge krävt åtgärder. Jag begär inte att regeringen ska kommentera det enskilda rättsfallet. Dock belyser det inträffade det generella problemet med att personer marknadsför och förhärligar terroriströrelser och genom propaganda bidrar till värvning och annat stöd. har ett starkt grundlagsskydd för tryck- och yttrandefriheten. Detta skydd ska bestå. Utan att rubba gällande grundlag kan dock andra åtgärder vidtas för att öka lagföringen av personer som ger aktivt stöd åt IS och andra terrorrörelser. Det handlar till exempel om omfattningen av spaningsarbete, behovet av expertis och utredningsresurser till rättsväsendet samt internationell samverkan. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Avser ministern och regeringen att vidta åtgärder för att öka lagföringen av personer som genom propaganda bidrar till värvning och annat stöd till IS?
fr · H411159 · 2016-10-19 00:00:00 — Fråga 2016/17:159 Välfärden av (M) till Statsrådet (S) Regeringen väljer medvetet att fortsätta att bedriva symbolpolitik avseende välfärdens verksamheter och organisation. Detta i stället för att införa åtgärder som gör skillnad. Regeringspartierna, tillsammans med Västerpartiet, har i riksdag vid upprepade tillfällen röstat emot tydliga kvalitetskriterier för att skapa ordning och reda i välfärden på till exempel HVB-hem, familjehem eller stödboenden. Regeringen har konsekvent sagt nej till införande av generella tillstånd att bedriva välfärdsverksamhet där man jobbar med utsatta barn och unga, till exempel HVB-hem och stödboende. Regeringspartierna och har även röstat emot förslag som handlar om tydliga kvalitetskriterier inom välfärdsverksamheter som ett redskap att hjälpa barn och unga. Så sent som behandlade och beslutade om bland annat generella tillstånd i välfärdsverksamheter. Regeringspartierna och röstade för avslag på dessa förslag. meddelar regeringen att ges i uppdrag att kartlägga marknaden för behandlingshem för barn och vuxna, och detta i efterhand! Ordning och reda i välfärden är avgörande. Välfärden är ingen marknad. Det finns tydliga kvalitetsbrister i välfärden. Därför ska man, när man har möjlighet, göra mer rätt från början och inte lappa och laga i efterhand. Det behövs generell tillståndsplikt för alla utförare i välfärden, oavsett driftsform. Vi ställer hårda krav på dem som driver företag i till exempel finanssektorn. Av motsvarande skäl är det viktigt och naturligt att ställa tydliga krav redan från början på dem som vill utbilda våra barn, ge vård till sjuka och omsorg till äldre. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka initiativ är statsrådet beredd att vidta nu för att göra mer rätt från början, och för att säkerställa att en generell tillståndsplikt införs gällande all välfärdsverksamhet i ?
fr · H411160 · 2016-10-19 00:00:00 — Fråga 2016/17:160 Sänkt värde på internationella betyg av Boriana (M) till Statsrådet (S) International Baccalaureate (IB) är ett internationellt gymnasieprogram som erbjuds i över 100 länder världen över, bland annat på ett 30-tal skolor i . Till skillnad från det svenska betygssystemet, som har skala 1–20, har IB-programmets betyg skalan 1–45 efter internationell standard. När IB-betygen översätts till det svenska systemet motsvarar 40 IB-poäng 20 svenska, det vill säga högsta möjliga betyg. Universitets- och högskolerådet presenterade ett förslag om att skärpa konverteringen från IB-betyg till svenskt meritvärde. Enligt förslaget ska det då krävas 45 IB-poäng för att nå 20 poäng på den svenska skalan. Eftersom det krävs mer av eleven för att få full poäng på IB-programmet än vad som krävs för att få 20 poäng enligt svensk standard innebär förslaget en betydande nackdel för de elever som valt att studera på IB-programmet. har endast 24 IB-elever i , av totalt 11 500, uppnått 45 poäng. Om förslaget blir verklighet skulle det exempelvis krävas högre poäng för att komma in på i än på i . Det indikerar att Universitets- och högskolerådets förslag inte är rimligt. Resultatet kan mycket väl bli att drivna elever väljer andra program eller att studera utomlands. Båda alternativen vore en förlust för . Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att studenter på IB-programmet inte ska behandlas orättvist när deras betyg omvandlas till det svenska betygsystemet?
fr · H411161 · 2016-10-19 00:00:00 — Fråga 2016/17:161 Den östliga förbindelsen av (M) till Statsrådet (S) är en tillväxtmotor för hela och hamnar högt i rankningar över innovation och tillväxt i jämförelse med andra större städer i världen. För att fortsatt ska kunna behålla sin position behövs fortsatta investeringar i infrastrukturen, inte minst i ljuset av den stora inflyttning som sker till . är en av de fem snabbast växande regionerna i . Mellan slutet av 2008 och slutet av 2014 växte staden med drygt 100 000 personer, i genomsnitt 46 personer per dag. beräknas en miljon människor bo i . snabba tillväxt medför ökade trafikbehov och ställer därför höga krav på smarta trafiklösningar och välfungerande infrastruktur anpassad efter invånarnas behov och förväntningar. Fler investeringar måste därför till för att möta behoven. Det är även viktigt att dessa satsningar genomförs med hänsyn till miljö och trafiksäkerhet. För att värna och stärka tillväxten i – och därmed även i landet – är det därför nödvändigt att förstärka vägnätet för en hållbar infrastruktur. Att bygga den östliga förbindelsen är ett nödvändigt och naturligt nästa steg i denna strävan. Exempelvis har i rapporten ”Östlig förbindelse – Trafikanalys och nyttor” beräknat att trafikefterfrågan i innerstaden kommer att minska så pass mycket att köerna till stor del försvinner. har vidare beräknat att köerna på kommer att minska och köerna på . Det är därför sannolikt att den östliga förbindelsen – och därmed fullbordandet av förbifarten – skulle minska snarare än öka påfrestningarna på miljön, eftersom köerna skulle minska och således även utsläppen av avgaser och koldioxid. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Kommer regeringen att besluta om byggstart för den östliga förbindelsen, och när väntas i så fall beslutet om byggstart fattas?