ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H412312 · 2016-11-23 00:00:00 — Dnr Fö2016/01480/RS Svar på fråga 2016/17:312 av (M) hamn har frågat justitie- och migrationsminister vilka åtgärder justitie- och migrationsministern avser att vidta för att öka värnet av skyddsobjekt och skärpa påföljderna för dem som gör intrång. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Ett beslut enligt skyddslagen (2010:305) om skyddsobjekt innebär att obehöriga inte har tillträde till skyddsobjektet. Det är den som äger eller nyttjar skyddsobjektet som ansvarar för att objektet bevakas. Skyddslagen, och , innehåller också straffbestämmelser som kan bli tillämpliga vid obehörigt tillträde. Det pågår en översyn av om den straffrättsliga regleringen avseende obehörigt tillträde till skyddsobjekt är lämpligt utformad. Ärendet bereds inom . Bland annat med anledning av tillkännagivande (bet. 2015/16:FöU6) planerar jag även att låta se över vissa andra frågor som syftar till att förbättra skyddet för skyddsobjekt.
frs · H412313 · 2016-11-23 00:00:00 — Dnr M2016/02669/Me Svar på fråga 2016/17:313 av (M) Flygbuller har frågat mig om vad jag tänker göra åt den diskrepans som råder mellan förordningen (2015:216) om trafikbuller vid bostadsbyggnader och förslag till allmänna råd angående flygbuller. Enligt förordningen (2012:989) med instruktion för har myndigheten dels ett övergripande ansvar i frågor om omgivningsbuller, dels ett ansvar för att särskilt vägleda miljö- och tillsynsarbetet i förhållande till andra myndigheter. Riktvärden för buller från flygplatser regleras i förordningen (2015:216) om trafikbuller vid bostadsbyggnader. har tagit fram ett utkast till allmänna råd om riktvärden för flygtrafikbuller och om tillståndsprövning av flygplatser och skickat detta utkast på remiss. Remisstiden för detta förslag gick ut . Inga allmänna råd i frågan har således ännu antagits av . Jag vill framhålla att allmänna råd inte är bindande. De ger endast generella rekommendationer om hur myndigheten anser att ett visst regelverk bör tillämpas. kan således inte besluta om allmänna råd som ur ett rättsligt perspektiv inskränker tillämpningen av en förordning. Jag är således övertygad om att kommer att agera på ett ansvarsfullt sätt i det fortsatta beredningsarbetet av de allmänna råden om flygbuller.
frs · H412316 · 2016-11-23 00:00:00 — Dnr A2016/02154/A Svar på fråga 2016/17:316 av (M) Krav på kollektivavtalsliknande villkor vid nystartsjobb har frågat mig om det är min bedömning att regeringens krav på kollektivavtalsliknande villkor för nystartsjobben leder till fler nystartsjobb. Regeringen har i budgetpropositionerna för både 2016 och 2017 angett att den avser att ställa krav på anställningsvillkor som följer, eller är likvärdiga med, kollektivavtal. Beredningen av hur regeringens intention ska genomföras pågår. Alla som anställs med en lönesubvention ska ha schyssta anställningsvillkor, även de som anställs med nystartsjobb. Enskilda som har en anställning med stöd för nystartsjobb ska därför ha rätt till det skydd anställningsvillkoren i kollektivavtalen ger. ställs enbart krav på att lönen ska vara likvärdig med kollektivavtal och det är inte tillräckligt. Både arbetsgivare och fackförbund har påtalat att det finns risk för att stöd av denna typ snedvrider konkurrensen eller missbrukas av oseriösa arbetsgivare. Lönesubventioner kan vara viktiga för att personer ska kunna få en anställning, men det är både viktigt och rimligt att staten ställer krav på de arbetsgivare som ska få del av stödet. Staten måste också ta ett ansvar för att regelverket inte ska premiera företag som dumpar villkoren för de anställda. Arbetsgivare som inte uppfyller rimliga krav för hur statens medel ska användas ska inte heller få del av denna typ av stöd. Nystartsjobben behöver även förbättras på andra sätt. För att fler personer som står långt ifrån arbetsmarknaden ska kunna få en anställning avser regeringen att öka subventionerna för nyanlända och personer som varit arbetslösa . På så sätt prioriteras de offentliga resurserna till anställningar med schysta villkor och till de personer som har mest behov av dem.
frs · H412317 · 2016-11-23 00:00:00 — Dnr A2016/02153/ARM Svar på fråga 2016/17:317 av (M) Att underlätta för erfaren kompetens har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att möjliggöra ett längre arbetsliv för fler. Utgångspunkten för regeringens politik är att alla människors kompetens ska tas tillvara så länge de vill och kan arbeta. Vi lever allt längre och arbetslivet måste förlängas för att klara välfärd och pensioner. Utvecklingen går också åt rätt håll, fler jobbar allt längre upp i åldrarna och den genomsnittliga utträdesåldern är på en hög nivå. har klart högst sysselsättningsgrad i EU bland äldre arbetstagare. Även om utvecklingen går åt rätt håll behöver mer göras. För att få fler äldre att arbeta längre måste arbetsmiljön förbättras och den arbetsrelaterade ohälsan förebyggas. Regeringen har också kraftsamlat för bättre arbetsmiljö med en resursförstärkning med . Ett hållbart arbetsliv är ett av de strategiska områden som lyfts fram i regeringens arbetsmiljöstrategi för 2016-2020. Inom ramen för strategin har i uppdrag att analysera möjligheten till ett urvalskriterium för tillsyn med fokus på att synliggöra branscher och arbetsställen där det finns ett tidigt utträde. Att möjliggöra ett längre arbetsliv är också en viktig fråga för Pensionsgruppen, som leds av socialförsäkringsminister . Här har en omfattande dialog förts med arbetsmarknadens parter i syfte att finna möjligheter för ett samordnat arbete för ett längre arbetsliv. Parterna har som ett resultat av dessa samtal avgett en gemensam avsiktförklaring som ligger till grund för Pensionsgruppens fortsatta arbete.
frs · H412318 · 2016-11-23 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:318 av Shadiye Heydari (S) Avrättningar i Shadiye Heydari har frågat mig vad jag och kan göra, på egen hand eller genom FN och EU, för att förbättra säkerhetssituationen för politiska fångar, etniska grupper och religiösa minoriteter i . Jag delar Shadiye Heydaris oro över den svåra situationen för mänskliga rättigheter i , och i synnerhet det mycket höga antalet avrättningar. Det är särskilt upprörande att dödsstraffet används mot minderåriga, i strid med , som har undertecknat. arbetar aktivt för att ska respektera mänskliga rättigheter. har ingått i en kärngrupp av länder som lägger fram resolutionen för att förlänga mandatet för FN:s specialrapportör för mänskliga rättigheter i . stödjer också den resolution om mänskliga rättigheter i som läggs fram i FN:s general-församlings tredje utskott. deltar aktivt i den granskning av som genomförs inom ramen för den universella granskningsmekanism, den så kallade , som har inrättats av för mänskliga rättigheter. I EU bidrar till gemensamma uttalanden och deltar i att uppvakta de iranska myndigheterna om mänskliga rättigheter, ofta till stöd för enskilda fångar. Regeringen välkomnar också överenskommelsen om att EU och ska inleda en särskild dialog om mänskliga rättigheter. I våra bilaterala kontakter framför vi konsekvent vår oro över bristande respekt för mänskliga rättigheter. Så skedde senast vid kabinettssekreterarens besök i . Regeringen kommer självfallet att fortsätta ta upp dessa frågor med .
frs · H412319 · 2016-11-21 00:00:00 — Dnr Fi2016/04062/OU Svar på fråga 2016/17:319 av (M) har frågat statsrådet hur han avser att gå vidare med tillkännagivande om att tillståndsplikten för ska tas bort, alternativt att ska avgiftsbefrias, samt när en sådan proposition kommer att presenteras. Arbetet är så fördelat inom regeringen att det är jag som ska besvara frågan. Frågan om hur ska regleras i lag behandlas inom ramen för den översyn av lagen (1982:636) om anordnande av visst automatspel, som pågår inom . Regeringen avser att återkomma till .
frs · H412320 · 2016-11-23 00:00:00 — Dnr Ju2016/08140/ Svar på fråga 2016/17:320 av Per Lodenius (C) Civilsamhällets särart och EU:s dataskyddsförordning Per Lodenius har frågat mig vilka åtgärder jag kan tänka mig att vidta för att säkerställa att civilsamhället i möjligaste mån inte drabbas negativt av EU:s dataskyddsförordning. Inledningsvis vill jag betona det civila samhällets centrala roll i demokratin. Deltagande i ideella organisationer skapar mening, delaktighet och utveckling för många människor. Det är därför av största vikt att det civila samhällets organisationer har goda förutsättningar att utföra sin verksamhet. När det gäller den nya dataskyddsförordningen baseras den till stora delar på det dataskyddsdirektiv som gäller . Den reglering som finns i personuppgiftslagen (1998:204) bygger i sin tur på direktivet och mycket av den regleringen återkommer alltså i dataskyddsförordningen. En skillnad jämfört med dataskyddsdirektivet är dock att dataskyddsförordningen är direkt tillämplig och alltså inte ska genomföras i svensk lagstiftning. Förordningen lämnar trots det ett visst utrymme för kompletterande reglering på nationell nivå, men det gäller främst behandling av personuppgifter inom den offentliga sektorn. Vad gäller den reglering i dataskyddsförordningen som Per Lodenius särskilt lyfter fram kan konstateras att det inte finns något utrymme för att anpassa förordningens reglering om sanktionsavgifter i förhållande till den privata sektorn. Regleringen om dataskyddsombud är däremot ett av de få områden där dataskyddsförordningen möjliggör nationell reglering för den privata sektorn. Medlemsstaterna kan föreskriva mer långtgående krav på dataskyddsombud, vilket skulle innebära en utökad administrativ börda för t.ex. ideella föreningar. Regeringen har av just det skälet valt att inte inkludera denna fråga i uppdraget till utredningen om dataskyddsförordningen. Som jag redan framhållit är det civila samhällets villkor av grundläggande betydelse. Regeringen har bland annat av den anledningen drivit igenom att förordningen ska bygga på en s.k. riskbaserad ansats. Detta innebär att lägre krav kan ställas vid mindre riskfylld behandling och att högre krav kan ställas vid mer riskfylld behandling. Att regelverket har denna utformning bör leda till att rimliga krav ställs på bl.a. civilsamhällets organisationer när förordningen ska tillämpas i praktiken.
frs · H412321 · 2016-11-23 00:00:00 — Dnr M2016/02691/Nm Svar på fråga 2016/17:321 av (M) Strandskyddet har frågat mig om jag är beredd att verka för att det redan i höstens regleringsbrev till länsstyrelserna införs tydliga riktlinjer när det gäller strandskyddet som innebär att länsstyrelserna får besked om att ändra hittillsvarande inställning och att följa regerings- och riksdagsbeslut. Hon har även frågat vilka konkreta åtgärder jag och regeringen i övrigt avser att vidta för att säkerställa att byggnation i kust- och sjönära områden inte hindras av strandskyddsreglerna. I sin fråga anför bl.a. att de förväntningar om ett flexiblare strandskydd som fanns reform inte har mötts. Hon menar vidare att byråkratin har blivit krångligare och att beslutar att upphäva kommunala beslut om dispenser. Problemen är enligt särskilt stora i där hon anför att har fattat beslut om ett generellt utvidgat strandskydd vilket hindrar bostadsbyggande. Jag vill inleda med att tydliggöra att jag inte kan uttala mig om en länsstyrelses agerande i ett enskilt ärende. En stor del av i läns beslut om utvidgat strandskydd har överklagats till regeringen och bereds inom . Jag vill inte heller föregå dessa prövningar. Den tidigare borgerliga regeringens initiativ att reformera strandskyddet syftade enligt förarbetena bl.a. till att främja utvecklingen i landsbygds-områden med god tillgång till stränder genom vissa lättnader i strandskyddet. I övriga strandskyddsområden, särskilt där stränderna redan har exploaterats i hög grad, var målet däremot att begränsa nybyggnation. Ändringarna syftade även till att öka det lokala och regionala inflytandet över strandskyddet samt att effektivisera prövningen genom en samordning av och . Med reformen infördes även en kontrollfunktion som innebär att länsstyrelserna ska granska alla kommunala beslut om strandskyddsdispenser och upphävanden av strandskydd. ska upphäva sådana beslut som är felaktiga. Jag blir med tanke på den tidigare borgerliga regeringens syften med strandskyddsreformen ganska förvånad över kritiska ton i frågan. Jag ser vidare inga skäl till att det i länsstyrelsernas regleringsbrev ska anges att länsstyrelserna ska följa lagen och lagstiftarens intentioner. Som jag har anfört i flera tidigare svar till riksdagsledamöter anser jag och regeringen däremot att det är dags att se över reglerna om områden för landsbygdsutveckling i strandnära lägen – de s.k. LIS-reglerna. Vi vill se en levande landsbygd som kan utvecklas, som ett attraktivt landskap kan bevaras och värdefulla naturmiljöer skyddas, och bedömer att det finns potential att utveckla LIS-instrumentet i det syftet. Syftet med översynen ska vara att ytterligare främja landsbygdsutveckling i områden med god tillgång till stränder utan att de värden som strandskyddet långsiktigt syftar till att skydda riskerar att skadas.
frs · H412322 · 2016-11-23 00:00:00 — Dnr N2016/07126/D Svar på fråga 2016/17:322 av (M) 700 MHz-bandet har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkra tillgången till mobila tjänster främst på landsbygd? Det behövs frekvenser för bättre mobiltäckning och bredbandstillgång i alla delar av . Användningen av mobilt bredband ökar. På landsbygden är behovet extra stort eftersom det inte finns fast bredband med hög kapacitet. är det, särskilt med hänsyn till den säkerhetspolitiska utvecklingen, allt mer angeläget att aktörer inom allmän ordning, säkerhet, hälsa och försvar kan kommunicera och utbyta information effektivt och säkert med varandra. 700-megahertzbandet är användbart både för nämnda aktörer och operatörer som anlägger mobilnät för landsbygdstäckning. Regeringsbeslutet om att 700-megahertzbandet får upplåtas för tillståndspliktiga tv-sändningar till och med föranledde () att ställa in den frekvensauktion som var planerad att starta . Regeringens ambition är att det ska skapas förutsättningar för en så snar tilldelning som möjligt av de aktuella frekvenserna. Regeringens uppfattning är att behovet av mobiltäckning och bredbandstillgång i alla delar av samt behovet av en effektiv och säker kommunikationslösning för aktörer inom allmän ordning, säkerhet, hälsa och försvar ska gå att förena och båda frågorna har hög prioritet. anordnade PTS, i samarbete med Region och kommun, en workshop med brett deltagande av olika aktörer, däribland företrädare för regeringen, i syfte att identifiera lösningar för att bygga fast, mobilt eller annat trådlöst bredband som kan medge överföringshastigheter på /s. avsatte regeringen i budgetpropositionen inom ramen för Landsbygdsprogrammet ytterligare till bredbandsutbyggnad på landsbygden. Det innebär att det befintliga bredbandsstödet har ökat . Dessutom har regeringen möjliggjort bredbandssatsningar på 1,2 miljarder inom ramen för de tre nordliga regionalfondsprogrammen. Satsningarna inom landsbygdsprogrammet och regionalfonds-programmen ska komplettera och förstärka varandra. Bredbandssatsningarna i de båda fonderna ska göras i områden där förutsättningar för kommersiell bredbandsutbyggnad saknas i enlighet med statsstödsregelverket. För att skapa fortsatt goda förutsättningar för utbyggnad av fast och mobilt bredband avser regeringen att presentera en ny bredbandsstrategi.
frs · H412323 · 2016-11-24 00:00:00 — Dnr Fi2016/04085/SFÖ Svar på fråga 2016/17:323 av (S) Länsstyrelsernas servicenivå har frågat mig om vilka åtgärder jag ämnar vidta för att komma till rätta med länsstyrelsernas låga servicenivå. Förtroendet för den svenska statsförvaltningen håller generellt sett en hög nivå. Vi ska ha en rättssäker och effektiv statsförvaltning med god kvalitet, service och tillgänglighet vilket kräver ett kontinuerligt utvecklingsarbete. Det är också angeläget att den statliga förvaltningen genom bl.a. en ändamålsenlig organisering ges goda förutsättningar för att utföra sitt uppdrag. I den svenska förvaltningsmodellen ankommer det på varje myndighets ledning att, i enlighet med regleringen i myndighetsförordningen (2007:515), se till att verksamheten bedrivs effektivt och enligt gällande rätt. Myndigheters serviceskyldighet gentemot medborgare och företag regleras vidare i förvaltningslagen (1986:223). När det gäller länsstyrelsernas ärendehandläggning vidtar länsstyrelserna olika åtgärder för att minska ärendebalanser och handläggningstider. Länsstyrelserna har bl.a. satt upp gemensamma mål för handläggningstider för ett urval av ärendeslag. Regeringen har beslutat om inriktningsmål för länsstyrelsernas handläggning av överklaganden enligt liksom för miljöprövningsdelegationernas handläggning. Länsstyrelserna genomför också olika brukarundersökningar för att utveckla servicen. Jag följer noga vilken inverkan dessa åtgärder har på länsstyrelsernas handläggningstider och service.
frs · H412325 · 2016-11-23 00:00:00 — Dnr Ju2016/08249/ Svar på fråga 2016/17:325 av (M) Veterandagen har frågat försvarsministern om han avser att vidta några initiativ för att göra veterandagen till allmän flaggdag. Frågan har överlämnats till mig. Syftet med allmänna flaggdagar är att högtidlighålla företeelser med kopplingar till landets gemensamma historia eller som på något annat sätt är av särskilt stor betydelse för som nation. Det kan noteras att avslagit motioner om att göra veterandagen till allmän flaggdag. Veterandagen syftar till att hedra de viktiga insatser som veteraner har uträttat och det finns all anledning att på olika sätt uppmärksamma veteraner som fullgjort uppdrag för . Jag är dock inte beredd att ta initiativ till att göra veterandagen till allmän flaggdag.
frs · H412326 · 2016-11-23 00:00:00 — Dnr S2016/07169/FS Folkhälso-, sjukvårds- och idrottsministern Svar på fråga 2016/17:326 av (M) Kvalitetskrav på skönhetsbehandlingar har frågat mig vilka konkreta åtgärder jag avser att vidta för att stärka kvaliteten inom skönhetsbehandlingarna, och när regeringens åtgärder och förslag med anledning av betänkande kommer att presenteras för . finns ett system som ger den enskilde ett visst skydd vid utförandet av estetiska behandlingar. I viss utsträckning omfattas behandlingarna av Inspektionen för vård och omsorgs tillsynsansvar över legitimerad hälso- och sjukvårdspersonal, kommunernas tillsynsansvar över yrkesmässiga hygiensiska verksamheter enligt samt konsumentskyddslagstiftningen. Men eftersom det nuvarande skyddet för de som genomgår estetiska behandlingar visat sig ha brister tillsatte den förra regeringen en utredning om estetiska behandlingar och andra ingrepp med medicinska risker utanför hälso- och sjukvården och tandvården. Regeringen har tagit del av utredningens förslag och beredning pågår inom . Remissinstanserna har inte varit odelat positiva, vilket gör beredningsläget komplicerat. Jag kan inte föregripa den processen.
frs · H412327 · 2016-11-23 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:327 (M) Information till andra nordiska länder om kampanjen till har frågat mig hur jag och regeringen avser arbeta med informationsutbyte om den svenska kampanjen till med andra nordiska länder som avser att kandidera. De nordiska ländernas relation är unik. Den präglas av en gemensam historia, geografisk närhet, liknande samhällssystem och samsyn i många politiska frågor inte minst inom utrikespolitiken. Nordiskt fredsarbete, demokratiutveckling och omfattande utvecklingssamarbete har också högt internationellt anseende. Den svenska kandidaturen för en icke-permanent plats i 2017-2018 var en nordisk kandidatur och åtnjöt därför uttryckligt stöd från alla de nordiska länderna. Så är också fallet med den norska kandidaturen för åren Den formella och informella dialogen och erfarenhetsutbytet mellan de nordiska länderna på det utrikespolitiska området är omfattande på alla nivåer. Samarbete stärker den nordiska rösten i internationella sammanhang. Att utbyta praktiska och metodologiska erfarenheter från det svenska kandidaturarbetet för en plats i är en naturlig del av detta samarbete. Erfarenhetsutbytet har, på svenskt initiativ pågått och även inkluderat de baltiska länderna.
frs · H412328 · 2016-11-23 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:328 av (M) relationer med har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att relationerna mellan och ska vara fortsatt goda även efter att har tillträtt som president. relationer med är utmärkta. Vi har nära och breda kontakter inom en rad områden. Regeringen eftersträvar ett gott samarbete även med den kommande administrationen. Regeringen har via vår ambassad i redan varit i kontakt med den grupp som förbereder övergången till den nya administrationen. Statsministern har skickat ett gratulationsbrev till och kontakter tas på flera nivåer med den inkommande administrationen. fortsätter det analysarbete om våra fortsatta relationer med som påbörjades inför valet. Målsättningen är att identifiera hur vi kan fortsätta samarbeta med i för oss prioriterade frågor. I vår dialog med den tillträdande administrationen vill vi visa på att , och intressen sammanfaller inom ett stort antal områden. Det gäller särskilt frågor som vikten av att upprätthålla den europeiska säkerhetsordningen och betydelsen av den transatlantiska ekonomiska relationen.
frs · H412330 · 2016-11-23 00:00:00 — Dnr S2016/07185/FS Folkhälso-, sjukvårds- och idrottsministern Svar på fråga 2016/17:330 av (M) Jämlik vård vid sällsynta diagnoser har frågat mig om regeringen prioriterar en nationell plan/nationella riktlinjer för sällsynta diagnoser, och om så är fallet, när detta kommer vara på plats. Målet för hälso- och sjukvårdspolitiken är att befolkningen ska erbjudas en behovsanpassad och effektiv hälso- och sjukvård av god kvalitet. En sådan vård ska vara jämlik, jämställd och tillgänglig (prop. 2015/16:1). Regeringen jobbar aktivt med ökad jämlikhet, jämställdhet och tillgänglighet i vården. Detta arbete rör i högsta grad personer med sällsynta diagnoser. Området sällsynta diagnoser innebär en extra utmaning. Dels är diagnoserna i sig komplexa och dels finns historiskt sett utmaningar vad gäller organisering och samordning. Regeringen anser att detta är ett viktigt område. har på regerings uppdrag lämnat en rapport med förslag på hur stödet till patienter med sällsynta diagnoser och deras anhöriga kan utvecklas . utgör ett av flera viktiga underlag till regeringens fortsatta arbete med frågan. För att stärka välfärden och för att skapa långsiktiga planeringsförutsättningar för kommuner och landsting avsätter regeringen dessutom till kommunsektorn och framåt. Statsbidraget kan till exempel ge landstingen bättre förutsättningar att utveckla vården, och då bland annat den för personer med sällsynta diagnoser.
frs · H412331 · 2016-11-23 00:00:00 — Dnr M2016/02714/Ke Svar på fråga 2016/17:331 av (M) Förbrukningen av plastpåsar har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att säkerställa att den ekonomiska förstärkning som beskrivs i riksdagsfrågan investeras i åtgärder som kan bidra till att nå det gemensamma målet, t.ex. branschgemensamt arbete i frågan. Våra hav fylls med plastskräp. Trots förbud slängs mängder med skräp på våra gator och i naturen. Plastbärkassar är ett särskilt stort problem i havet. ställde sig bakom ett franskt initiativ till en global koalition för att minska nedskräpningen i haven. Regeringen har också tagit ett viktigt steg nationellt genom att besluta om en ny förordning som ska minska förbrukningen av plastbärkassar. I och med förordningen uppfyller också EU-direktivet om plastbärkassar. Beslutet om en ny förordning om plastbärkassar innebär att den som i en yrkesmässig verksamhet tillhandahåller plastbärkassar till konsumenter måste informera om plastbärkassarnas miljöpåverkan och fördelarna med en minskad förbrukning av dessa och åtgärder för minskad förbrukning. ska enligt förordningen bevaka att förbrukningen av plastbärkassar minskar. Verket ska också följa förbrukningen av tunna plastbärkassar, som i enlighet med direktivet inte får överskrida 90 kassar per person och år och 40 kassar per person och år . Syftet med den nya förordningen om plastbärkassar är att minska problemen med nedskräpning samt främja ett mer effektivt resursutnyttjande. För att nå målet för kommer sannolikt ytterligare steg behöva Regeringen kommer därför att överväga kompletterande initiativ på området.