ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H312622 · 2016-01-20 00:00:00 — Dnr N2016/00244/FJR Svar på fråga 2015/16:622 av (M) Regeringens hantering av frågan om skyddsjakt har frågat mig hur jag och regeringen avser att gå vidare för att vi ska få en rättssäker beslutsprocess som tar största möjliga hänsyn till de licens- och skyddsjaktbehov som finns i de delar av där utbredningen av varg och andra rovdjur är som allra störst. Regeringen anser att de stora rovdjuren ska ha gynnsam bevarandestatus som tamdjurshållning inte påtagligt försvåras och socioeko-nomisk hänsyn tas. Både människor och rovdjur ska kunna leva i , därför är det viktigt att vi gör vad vi kan på alla plan för att det ska fungera så bra som möjligt. Vi måste ha en politik som värnar både människan och djuren. Människor ska kunna leva och verka i lands-bygden. Rätten att besluta om licensjakt efter varg i mellersta rovdjursförvalt-ningsområdet har delegerat till länsstyrelserna. Rätten att besluta om skyddsjakt är delegerad till länsstyrelserna i alla län utom . Beslut om skyddsjakt bedöms från fall till fall och mål som avgörs i förvaltningsrätten handläggs mycket snabbt. När det gäller licensjakten 2016 tog berörda länsstyrelser beslut om att totalt 46 vargar fick fällas. Jakten kom igång i och i . I är kvoten fylld och jakten är avlyst. I skrivande stund pågår jakten i . Jakten i , och län är tills vidare stoppad av domstol. Eftersom besluten om jakt efter varg har väckt mycket debatt och i hög grad har varit föremål för rättsliga överväganden är det viktigt för regeringen att försäkra sig om att överklagandeprocessen i fråga om jaktbeslut är öppen och rättssäker i enlighet med . Därför tillsattes en utredning i för att se över överklagande-processen beträffande beslut om jakt efter stora rovdjur. Utredaren fann att förbudet i jaktförordningen mot att överklaga jakt-beslut till domstol inte är förenligt med principer. Dessutom har () tagit ställning i frågan och funnit att överklagandeförbudet i jaktförordningen står i strid med när det gäller beslut om jakt efter en art som skyddas av art- och habitatdirektivet. Det ska också noteras att har inlett ett överträdelseärende mot i vilket gör gäl-lande att den nuvarande ordningen för överklagande av jaktbeslut inte är förenlig med . Jaktförordningen kommer att ändras i enlighet med HFD:s beslut.
frs · H312623 · 2016-01-26 00:00:00 — Dnr A2016/00067/A Svar på fråga 2015/16:623 av (S) Oro över nedläggning av AF-kontor i har frågat mig vilka initiativ jag är beredd att ta med anledning av kommunernas oro när det gäller Arbetsförmedlingens bristande lokala förankring och dialog kring framtidens arbetsmarknad. Arbetsförmedlingen behöver utveckla sin verksamhet. Myndigheten behöver hitta nya och flexibla sätt att förmedla kontakter mellan arbetssökande och arbetsgivare. Som en del av det stora förändringsarbete som pågår inom Arbetsförmedlingen ser myndigheten över sitt kontorsnät. I stället för kontor som är öppna kan Arbetsförmedlingen avsätta mer tid för arbetsgivarkontakter och för bokade möten med de arbetssökande som behöver fördjupat stöd och kvalificerad rådgivning. Arbetsförmedlingen ska vara tillgänglig både för arbetssökande och arbetsgivare och erbjuda en likvärdig service i hela landet. Det finns också krav på att myndigheter som överväger verksamhetsminskningar ska samråda, samverka och samordna med andra berörda aktörer, bl.a. kommunerna. Jag förutsätter att Arbetsförmedlingen utformar sin verksamhet så att den lever upp till de här kraven och jag diskuterar regelbundet med myndighetsledningen. I sin översyn av kontorsnätet ska Arbetsförmedlingen ta och tar redan hänsyn till det ökade flyktingmottagandet och att antalet deltagare i etableringsuppdraget kommer att öka. Regeringen har gett Statskontoret i uppdrag att bl.a. kartlägga den statliga närvaron regionalt och lokalt och analysera de underlag som ligger till grund för myndigheternas lokaliseringsbeslut (dnr Fi2015/2870). Uppdraget ska redovisas .
frs · H312624 · 2016-01-26 00:00:00 — Svar på fråga 2015/16:624 av (S) kriminalisering av homosexualitet har frågat mig hur jag avser agera som utrikes-minister för att påverka att avskaffa kriminaliseringen av homosexualitet. Regeringens ståndpunkt vad gäller respekt för de mänskliga rättig-heterna och allas rätt till icke-diskriminering är tydlig. Den följer noga utvecklingen av demokrati och respekten för mänskliga rättigheter, inklusive HBTQ-personers rättig-heter, i , liksom i resten av världen. har en aktiv bilateral relation med och vi engagerar oss i behandlingen av frågor som gäller i EU-sammanhang. Min avsikt är att fortsätta utnyttja de fora som finns inom ramen för EU- och FN-samarbetet samt fortsatt lyfta frågan om respekten för mänskliga rättigheter och allas rätt till icke-diskriminering i de bilaterala kontakter som regeringen har med före-trädare från . Mänskliga rättigheter behandlades senast när jag träffade den marockan-ske talmannen under dennes besök i .
frs · H312625 · 2016-01-26 00:00:00 — Svar på fråga 2015/16:625 av (M) har frågat mig om jag tog upp Cypernfrågan i samband med . Under den informella lunchen med utrikesminister diskuterades EU:s och utrikespolitiska utmaningar, med fokus på , och , liksom samarbetet kring frågor som anti-terrorism och migration. Det uttrycktes också förhoppningar om att en lösning på skulle kunna nås, vilket skulle öppna för en ny fas i relationen mellan och . Jag har själv, , tagit upp Cypernfrågan med EU-minister och avser att fortsätta diskutera frågan med relevanta företrädare . Regeringen för, på olika nivåer och genom ambassaden i , en kontinuerlig dialog med om Cypernfrågan där vi betonar vikten av att nå en lösning och framhåller våra förväntningar på ett konstruktivt agerande från i den pågående processen.
frs · H312626 · 2016-01-27 00:00:00 — Dnr Ju2016/00400 Svar på fråga 2015/16:626 av (M) Barn och unga från som vistas illegalt i har frågat justitie- och migrationsministern när man kan se resultat av regeringens arbete för att de barn och unga från som vistas illegalt i ska återvända till sitt hemland. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. besvarade jag en nästan likalydande skriftlig fråga från partikollega . Mitt svar nu som då är att regeringen lägger vikt vid att finna en lösning på problematiken. Situationen är olycklig och ohållbar. Svenska myndigheter har haft mycket svårt att verkställa av- och utvisningsbeslut som gäller barn från , trots att landet genom att ratificera har åtagit sig att ge särskilt skydd och bistånd till barn som berövats sin familjemiljö. Liknande problem ser vi även i andra medlemsstater i EU. Regeringen har angripit problemet genom att försöka upprätta en dialog med , bl.a. genom kontakt med den marockanska ambassaden i . Vi har även försökt få till stånd möten med marockanska representanter på andra nivåer. Detta resulterade för i att och jag träffade talmannen för det marockanska representanthuset då han besökte . Mötet visade att det finns en politisk vilja att agera, vilket ledde till ett gemensamt beslut att inrätta en kommitté som bl.a. ska verka för att skapa en fungerande process för de marockanska barnens och ungdomarnas återvändande till . Jag ser inrättandet av en kommitté som en väg framåt, och hoppas att arbetet i frågan nu kan påskyndas. Jag avser att vid behov skicka min statssekreterare till för vidare samtal med den marockanska regeringen, och kommer att fortsätta verka för att arbetet i denna angelägna fråga drivs framåt.
frs · H312627 · 2016-01-27 00:00:00 — Dnr Ju2016/00395/ Svar på fråga 2015/16:627 av (M) Polisens information till allmänheten har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa att den information som polisen ger till allmänheten är korrekt. Såsom jag har redogjort för i tidigare frågesvar har det framkommit att unga kvinnor har utsatts för ofredanden och övergrepp vid are och att det skett under omständigheter som försvårat möjligheten att identifiera och gripa gärningsmännen. Att kvinnor utsätts för sådana gärningar är oacceptabelt men tyvärr inte ovanligt. Förekomsten av sådana övergrepp är ett samhällsproblem som ska bekämpas och det är därför viktigt att alla sådana brott polisanmäls. Utöver polisiära insatser krävs en ökad medvetenhet och förebyggande insatser i hela samhället och av alla relevanta aktörer. Det är sak att bedöma vad som är relevant att kommunicera till allmänheten när det gäller händelser som inträffar i anslutning till allmänna sammankomster och offentliga tillställningar. När myndigheten väljer att kommunicera är det en självklarhet att det ska ske sakligt och neutralt. Informationen som lämnas ska inte bryta mot förundersökningssekretess eller på annat sätt åsidosätta grundläggande rättsäkerhetsprinciper. Det är för tidigt att dra några slutsatser om händelserna vid festivalen och om vilka felaktigheter som eventuellt har begåtts av . Jag välkomnar därför rikspolischefens besked om att låta utreda frågan grundligt. I det sammanhanget är det rimligt att beakta frågan om det är så att brott som begås mot män respektive kvinnor behandlas olika i den externa kommunikationen. Med en sådan utredning som grund är det därefter möjligt att analysera behovet av att vidta ytterligare åtgärder. Jag kommer att följa frågan nära.
frs · H312628 · 2016-01-27 00:00:00 — Dnr M2016/00134/Ee Dnr M2016/00135/Ee Svar på frågorna 2015/16:628 av Boriana (M) Energipolitikens inverkan på elpriset och 2015/16:629 av Boriana (M) Elprisområden Boriana har frågat mig om jag anser att det är rimligt att skåningarna betalar dubbelt så mycket för elen jämfört med norrlänningarna samt vilka åtgärder jag avser att vidta för att utjämna elpriserna i de olika delarna av landet. Jag vill börja med att tacka för en fråga som både har varit och kommer att vara central för en väl fungerande elmarknad , nämligen överföringsförmågan från norra till . är indelade i elområden för att möta ambition att slå vakt om den inre marknaden och fri rörlighet av el. Indelningen i elområden innebär att det blir tydligt var i det finns ett överskott respektive underskott på el. Som på alla marknader leder detta till att det kan uppstå prisskillnader inom vilket påverkar både konsumenter och industrier. De prisskillnader som elområdena leder till visar också med tydlighet var det behövs förstärkningar av elnätet. Det långsiktigt bästa sättet för att reducera prisskillnader, som regeringen också kan påverka genom investeringsbemyndigande till , är att förstärka överföringskapaciteten inom . Som exempel kan nämnas Sydvästlänken som byggs mellan elområde 3 och elområde 4. Sydvästlänken är en viktig investering för att reducera prisskillnader inom . Tyvärr har Sydvästlänken blivit försenad i omgångar. Jag är, i likhet med den tidigare energiministern och den tidigare regeringen, av den uppfattningen att Sydvästlänken först bör sättas i drift och effekterna av denna analyseras innan eventuella åtgärder kan vara aktuella. Det vore att göra saker i fel ordning att först göra ett ingrepp på marknaden och sedan invänta drifttagandet av Sydvästlänken. Jag kan slutligen konstatera att vi har generellt låga elpriser i och att prisskillnaderna mellan elområdena på Spot regelmässigt varit små. Detta talar också för att det är lämpligt att invänta drifttagandet av Sydvästlänken innan eventuella ytterligare åtgärder övervägs. Jag kommer dock fortsatt noggrant följa utvecklingen för att kunna agera om så bedöms nödvändigt.
frs · H312629 · 2016-01-27 00:00:00 — Dnr M2016/00134/Ee Dnr M2016/00135/Ee Svar på frågorna 2015/16:628 av Boriana (M) Energipolitikens inverkan på elpriset och 2015/16:629 av Boriana (M) Elprisområden Boriana har frågat mig om jag anser att det är rimligt att skåningarna betalar dubbelt så mycket för elen jämfört med norrlänningarna samt vilka åtgärder jag avser att vidta för att utjämna elpriserna i de olika delarna av landet. Jag vill börja med att tacka för en fråga som både har varit och kommer att vara central för en väl fungerande elmarknad , nämligen överföringsförmågan från norra till . är indelade i elområden för att möta ambition att slå vakt om den inre marknaden och fri rörlighet av el. Indelningen i elområden innebär att det blir tydligt var i det finns ett överskott respektive underskott på el. Som på alla marknader leder detta till att det kan uppstå prisskillnader inom vilket påverkar både konsumenter och industrier. De prisskillnader som elområdena leder till visar också med tydlighet var det behövs förstärkningar av elnätet. Det långsiktigt bästa sättet för att reducera prisskillnader, som regeringen också kan påverka genom investeringsbemyndigande till , är att förstärka överföringskapaciteten inom . Som exempel kan nämnas Sydvästlänken som byggs mellan elområde 3 och elområde 4. Sydvästlänken är en viktig investering för att reducera prisskillnader inom . Tyvärr har Sydvästlänken blivit försenad i omgångar. Jag är, i likhet med den tidigare energiministern och den tidigare regeringen, av den uppfattningen att Sydvästlänken först bör sättas i drift och effekterna av denna analyseras innan eventuella åtgärder kan vara aktuella. Det vore att göra saker i fel ordning att först göra ett ingrepp på marknaden och sedan invänta drifttagandet av Sydvästlänken. Jag kan slutligen konstatera att vi har generellt låga elpriser i och att prisskillnaderna mellan elområdena på Spot regelmässigt varit små. Detta talar också för att det är lämpligt att invänta drifttagandet av Sydvästlänken innan eventuella ytterligare åtgärder övervägs. Jag kommer dock fortsatt noggrant följa utvecklingen för att kunna agera om så bedöms nödvändigt.
frs · H312631 · 2016-01-26 00:00:00 — N2016/00380/ITP Bostads-, stadsutvecklings- och it-ministern Svar på fråga 2015/16:631 av (M) Pengar till bredbandsutbyggnad har frågat mig hur jag avser arbeta för att säkra bredbandsutbygganden för att nå det tidigare antagna målet om 90 procents bredbandsutbyggnad . Det är mycket viktigt med bra bredbandsuppkoppling i hela landet. Att ha en bra internetanslutning är viktigt för att människor ska kunna vara en del av samhället. Marknadsaktörernas investeringar i fasta och mobila nät uppgår till , men det finns områden där marknadsmässiga investeringar inte räcker till. Regeringen satsar därför på stöd till bredbandsutbyggnad i landsbygdsprogrammet, för att möjliggöra bra uppkoppling även i dessa områden. Det beloppet är en fördubbling av vad som avsattes under förra programperioden. Regeringen har även möjliggjort bredbandsinfrastruktursatsningar på ytterligare för utbyggnad av ortssammanbindande nät inom ramen för regionalfondsprogrammen i de norra delarna av landet. Det är ett stort ansökningstryck på stöd till bredbandsutbyggnad inom ramen för landsbygdsprogrammet. De sökta medlen överstiger i vissa län de medel som är tillgängliga inom programmet, men enligt information från , som är förvaltande myndighet, är det för tidigt att säga med säkerhet hur mycket medel som faktiskt kommer att gå åt innan ansökningarna är handlagda och beslutade. Stöden inom ramen för fonderna utgör en del av de insatser som regeringen genomför för att nå målet i bredbandsstrategin. För att underlätta för utbyggnaden har regeringen tillsatt regionala bredbandskoordinatorer. De ska vara en kontaktpunkt för både offentliga och privata aktörer i länet och bland annat stödja och främja kommunerna i deras arbete med bredbandsfrågor. Regeringen har även givit Bredbandsforum ett förlängt uppdrag för att fortsätta arbetet med att främja utbyggnaden av fast och mobilt bredband i alla delar av landet. Regeringen har också överlämnat propositionen Billigare utbyggnad av bredbandsnät till . Lagförslaget innebär flera åtgärder för att minska kostnaderna för bredbandsutbyggnad genom att skapa möjligheter för samordning.
frs · H312632 · 2016-01-27 00:00:00 — Dnr N2016/00417/JM Dnr N2016/00418/JM Svar på fråga 2015/16:632 av (M) Kompensation till lantbrukare för merkostnader till följd av försenade EU-ersättningar och fråga 2015/16:633 av (M) Möjlighet till tidigare utbetalningar av EU-ersättningar till lantbrukare för har frågat mig om jag och regeringen avser att kompensera lantbrukarna för olägenheterna och merkostnaderna som uppstår till följd av de försenade utbetalningarna samt om jag avser att vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att EU-ersättningarna till svenska lantbrukare för inte kommer att försenas och se över möjligheterna att betala ut ersättningarna tidigare. Låt mig inleda med att uttrycka min förståelse för den situation som många mjölkbönder befinner sig i. Jag är väl medveten om att EU-stöden är viktiga för lantbrukarna och jag beklagar att jordbrukarstöden betalas ut senare jämfört . har kunnat betala ut merparten av jordbrukar-stöden månad det innevarande stödåret. Enligt kan utbetalning av EU-stöd till jordbruket ske ända fram till sista juni nästkommande år och för vissa stöd ännu . För flera stöd inom landsbygdsprogrammet finns ingen tidsgräns för utbetalning av stöd. När det gäller frågan om kompensation till lantbrukarna på grund av att utbetalningarna inte görs så saknas stöd för att sådan kompensation ska utgå eftersom utbetalningarna genomförs inom de tidsramar som föreskrivs i EU-reglerna. Det är Statens jordbruksverks ansvar att genomföra utbetalningarna och att betala ut stöden så tidigt som medger. var ett speciellt år då Statens jordbruksverks arbete med de nya it-systemen som krävs för de nya stödformerna försenades bland annat på grund av sena besked om tolkningar av regler från . Det har varit stora reformer och en utdragen process bland annat för att få det svenska landsbygdsprogrammet godkänt av . Trots detta kunde merparten av gårdsstödet och miljöersättningar för bete och vall betalas ut . Jag räknar med att situationen för de nya stöd som infördes kommer att vara under kontroll under . Dessutom avser att påbörja diskussioner med och andra medlemsländer om möjligheter och eventuella behov av undantagsregler för att möjliggöra förskott på direktstöden utifrån samma principer som gäller för miljöersättningarna och kompensations-stödet.
frs · H312633 · 2016-01-27 00:00:00 — Dnr N2016/00417/JM Dnr N2016/00418/JM Svar på fråga 2015/16:632 av (M) Kompensation till lantbrukare för merkostnader till följd av försenade EU-ersättningar och fråga 2015/16:633 av (M) Möjlighet till tidigare utbetalningar av EU-ersättningar till lantbrukare för har frågat mig om jag och regeringen avser att kompensera lantbrukarna för olägenheterna och merkostnaderna som uppstår till följd av de försenade utbetalningarna samt om jag avser att vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att EU-ersättningarna till svenska lantbrukare för inte kommer att försenas och se över möjligheterna att betala ut ersättningarna tidigare. Låt mig inleda med att uttrycka min förståelse för den situation som många mjölkbönder befinner sig i. Jag är väl medveten om att EU-stöden är viktiga för lantbrukarna och jag beklagar att jordbrukarstöden betalas ut senare jämfört . har kunnat betala ut merparten av jordbrukar-stöden månad det innevarande stödåret. Enligt kan utbetalning av EU-stöd till jordbruket ske ända fram till sista juni nästkommande år och för vissa stöd ännu . För flera stöd inom landsbygdsprogrammet finns ingen tidsgräns för utbetalning av stöd. När det gäller frågan om kompensation till lantbrukarna på grund av att utbetalningarna inte görs så saknas stöd för att sådan kompensation ska utgå eftersom utbetalningarna genomförs inom de tidsramar som föreskrivs i EU-reglerna. Det är Statens jordbruksverks ansvar att genomföra utbetalningarna och att betala ut stöden så tidigt som medger. var ett speciellt år då Statens jordbruksverks arbete med de nya it-systemen som krävs för de nya stödformerna försenades bland annat på grund av sena besked om tolkningar av regler från . Det har varit stora reformer och en utdragen process bland annat för att få det svenska landsbygdsprogrammet godkänt av . Trots detta kunde merparten av gårdsstödet och miljöersättningar för bete och vall betalas ut . Jag räknar med att situationen för de nya stöd som infördes kommer att vara under kontroll under . Dessutom avser att påbörja diskussioner med och andra medlemsländer om möjligheter och eventuella behov av undantagsregler för att möjliggöra förskott på direktstöden utifrån samma principer som gäller för miljöersättningarna och kompensations-stödet.
frs · H312634 · 2016-01-27 00:00:00 — Dnr N2016/00419/SK Svar på fråga 2015/16:634 av (M) asiatiska långhorningen har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att förhindra en eventuell spridning av skalbaggen asiatiska långhorningen till . Den asiatiska långhorningen Anoplophora glabripennis hittades utanför . Troligen har den introducerats i träemballage som följt med sten från . Det är känt att denna skadegörare skulle kunna klara sig så långt norrut som i och även i sydligaste , men det här är första gången som det visat sig i verkligheten. Långhorningen har dock endast hittats i några enstaka björkar och det är för tidigt att säga att den fått fäste. Det långsamma spridningsförloppet innebär att det finns goda möjligheter att lyckas utrota pågående angrepp. Den största risken för spridning till utgörs av träemballage av lövträ som följer med import från länder utanför EU men också import av större lövträdsplantor och lövträdsvirke kan vara en spridningsväg. Eftersom långhorningen inte är etablerad i vårt närområde eller inom någon del av EU så är naturlig spridning inte sannolik. I är ansvarigt för skyddsåtgärder mot nya allvarliga växtskadegörare. Verket gör stickprov i import som innehåller träemballage. En riktad kontrollinsats genomförs av träemballage som kommer med sten från . kontrollerar också import av andra riskprodukter från länder utanför EU där skalbaggen finns och enligt nya EU-regler utför man inventeringar för att hitta angrepp av skadegöraren. En särskild informationssatsning till branschorganisationer har gjorts med anledning av angreppet i . har beredskap för att vidta åtgärder om asiatisk långhorning skulle hittas i . Lagstiftningen om skyddsåtgärder mot nya allvarliga växtskadegörare är EU-gemensam. deltar därför aktivt i EU-arbetet för att säkerställa att svenska skyddsintressen beaktas.
frs · H312635 · 2016-01-26 00:00:00 — N2016/00421/MRT Svar på fråga 2015/16:635 av (M) Barlastvattenkonventionens ikraftträdande har frågat mig när jag bedömer att barlastvattenkonventionen kan träda i kraft och vilka initiativ jag är beredd att ta för att påskynda konventionens ikraftträdande. Den svenska lagstiftningen på området, barlastvattenlagen (2009:1165) som antog , träder i kraft den dag regeringen bestämmer. Regeringen avser att låta detta ske som barlastvattenkonventionen träder i kraft. Inför ikraftträdandet har även förberett en barlastvattenförordning och Transportstyrelsen har arbetat fram föreskrifter på området. Dessutom förbereder ett förslag till några smärre kompletterande bestämmelser i lagen. Barlastvattenkonventionen är ytterst nära att vara ratificerad i tillräckligt stor omfattning för att kunna träda i kraft. Efter ratificeringen av , och representerar länderna som anslutit sig till konventionen av världshandelsflottans totala tonnage, det vill säga återstår för att nå de som krävs. Ikraftträdandet sker efter att ratificeringskriterierna uppnåtts. I det arbete som pågår inom FN:s internationella sjöfartsorgan (IMO) har svensk hållning varit att stödja en utveckling som innebär att fler länder kan ratificera konventionen . Sedan ratificerade konventionen har arbetet med att få konventionen att träda i kraft varit en prioriterad fråga för Transportstyrelsen. Genom engagemang i olika internationella fora har Transportstyrelsen arbetat för att bidra till att andra länder ska kunna ratificera konventionen . Detta har framförallt skett genom samarbetet med våra grannländer i Östersjö- och Nordsjöområdena genom organisationerna HELCOM och OSPAR.