ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H411428 · 2016-12-01 00:00:00 — Fråga 2016/17:428 Glappet mellan ersättningsformer av (C) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) Medan en asylsökande prövas av har hen rätt till dagersättning från . Vid beviljat uppehållstillstånd och genomförd bosättning får nyanlända i stället rätt till en etableringsplan och etableringsersättning. mellan dessa ersättningsformer uppstår ofta ett glapp , vilket leder till stora påfrestningar för socialförvaltningen i kommunerna, som då blir ansvariga för att ge stöd till de nyanlända. Glappet mellan de här ersättningarna har länge varit ett problem. Vissa åtgärder gjordes under alliansregeringen för att minska problemet, men när tiden i glappet ökar blir också påfrestningen för kommunerna större, och otryggheten för de nyanlända lägger en dålig grund för etableringen. Med anledning av det vill jag fråga arbetsmarknads- och etableringsminister : Vad gör ministern och regeringen för att motverka att glappet mellan de här ersättningsformerna uppstår?
fr · H411429 · 2016-12-01 00:00:00 — Fråga 2016/17:429 Förenklingar i av (M) till Statsrådet (MP) Att jobben blir fler är en förutsättning för nödvändiga satsningar på bland annat välfärden och rättsväsendet. Men för att jobben ska bli fler måste även bostäderna bli fler. Bristen på bostäder hindrar både jobb och tillväxt. Bristen kommer med största sannolikhet dessutom att öka efter det stora antalet asylsökande som tagit emot . Många åtgärder behövs därför för att vända utvecklingen, men regeringen har enbart presenterat halvmesyrer. Ett av hindren utgörs av omfattande tvingande byggnormer som byggherrar måste förhålla sig till. Alliansregeringen vidtog en rad åtgärder för att minska antalet krångliga regler, och att byggandet i just nu är det högsta måste ses i ljuset av detta. finns det åtskilligt kvar att göra, och fler förenklingar i måste till för att öka takten i bostadsbyggandet. Det finns till exempel alltför vittgående möjligheter för enskilda individer och organisationer att överklaga och försena nya detaljplaner. Möjligheten att överklaga är en väldigt viktig demokratisk funktion, men ibland överskuggar den det stora behovet av nya bostäder. Handläggningen av överklaganden tar dessutom väldigt . Frågor beträffande bullernivåer, strandskydd och omfattningen av sakägarkretsen behöver också ses över. Med anledning av det som ovan anförs vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet och regeringen att vidta för åtgärder för att förenkla för att härigenom förbättra förutsättningarna för byggandet av fler bostäder i ?
fr · H411430 · 2016-12-01 00:00:00 — Fråga 2016/17:430 Slopad mängdrabatt vid upprepade återfall i brott av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Den som döms för flera brott får ett samlat straff för de brott som är mindre än summan av straffvärdet för brotten. I praktiken finns alltså straffrabatt för den som begår många brott. Det finns förstås flera skäl för den ordningen, men den praktiska konsekvensen blir att när någon väl begått ett visst antal brott saknar det betydelse för straffet om man begår fler. Det innebär i sin tur att en stor mängd brott aldrig utreds eller beivras – inte för att de inte går att utreda utan därför att åklagarna bedömer att domstolen inte kommer att utdöma något straff för dem till följd av mängdrabatten. Enligt (Brå) meddelade åklagarna ca 25 000 åtalsunderlåtelser. av dessa gällde mängdrabatt för återfallsförbrytare. Denna ordning är oacceptabel både ur samhällsperspektiv och ur brottsoffrens perspektiv. Storstäderna skakas av skjutningar och andra brott som följd av den organiserade brottsligheten. En mycket stor andel av brotten begås av ett relativt litet antal individer som försörjer sig genom brottslighet. Polisen hävdar att det i exempelvis handlar om ett hundratal personer. De gör stor skada och sprider rädsla och växande otrygghet. När de väl lagförs efter stora utredningar står straffen, bland annat till följd av mängdrabatten, sällan i proportion till de begångna brotten. Brottsoffren drabbas särskilt. Den som utsätts för brott av någon som begått flera andra brott riskerar att inte få sin sak prövad om brottet är ett av flera liknande eller anses mindre allvarligt i förhållande till andra brott som gärningsmannen begått. På listan över åtalsunderlåtelser finns stölder, snatterier, miljöbrott, bedrägerier, hot, misshandel och många andra. Bakom dessa siffror döljer sig människor – brottsoffer – som inte får upprättelse. Utöver åtstramning av åtalsunderlåtelser bör mängdrabatten avskaffas. Samhället behöver skydda sig mot den kärna av yrkeskriminella som svarar för en stor del av brotten som pågås i vårt samhälle. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Avser ministern att lämna förslag till om en avskaffad mängdrabatt vid upprepade återfall i brottslighet?
fr · H411431 · 2016-12-01 00:00:00 — Fråga 2016/17:431 Försenade EU-ersättningar av (SD) till Statsrådet (S) Jordbruket bidrar med sysselsättning, trygg livsmedelsförsörjning och öppna kulturlandskap samt mycket av vår biologiska mångfald. Svenska bönder verkar på en gemensam europeisk marknad men då med nationella produktionsvillkor, oavsett om det rör sig om skatter, klimat eller regelsystem. Det svenska jordbruket har inte råd att missgynnas i förhållande till våra europeiska konkurrentländer. Därför är det av yttersta vikt att säkerställa att utbetalningar av miljöersättningar sker . Utgångspunkten måste alltid vara att förenkla bondens vardag och förstärka lönsamheten och konkurrenskraften i de gröna näringarna. Regeringen har i budgetpropositionen föreslagit att förvaltningsanslag ökas med 2017–2020 för att stärka de administrativa resurserna. När det gäller EU-ersättningarna har slutbetalningen av ca i miljöstöd fortfarande inte genomförts. Enligt uppgifter kan slututbetalningen dröja ända till 2017. Dessutom finns det ca 600 ärenden som fortfarande inte har hanterat klart, och därmed har man inte kunnat betala ut stöden till de aktuella lantbrukarna. Därför är min fråga till landsbygdsminister : Vilka ytterligare åtgärder avser statsrådet att genomföra för att säkerställa att EU-ersättningar ska kunna betalas ut till de berörda lantbrukarna ?
fr · H411432 · 2016-12-01 00:00:00 — Fråga 2016/17:432 Kvinnorna i välfärden av (M) till Statsrådet (S) Regeringen aviserade tidigt att man ville begränsa möjligheten att ta ut vinst för enskilda aktörer som verkar inom välfärden. I det syftet tillsattes en utredning med uppgift att presentera förslag på hur detta skulle kunna genomföras i praktiken. presenterade utredningen sitt betänkande i sin helhet. Genast stod det klart att dess förslag om vinstbegränsningar i praktiken skulle innebära ett förbud. Det får implikationer inte bara för valfriheten inom välfärden – det får även återverkningar på jämställdheten i samhället. Vård- och omsorgssektorn sysselsätter cirka 700 000 människor. Den utgör den största näringsgrenen av tjänstesektorn i dess helhet. Av alla företagare inom vård och omsorgssektorn är en majoritet kvinnor (i näringslivet som helhet är motsvarande siffra ). I exempelvis äldreomsorgen är av företagsledarna kvinnor. Även i skolan är en majoritet av företagsledarna kvinnor, varav den största andelen återfinns i förskolan, där nio av tio företagsledare är kvinnor. Andelen kvinnor som driver företag inom välfärdssektorn har med andra ord ökat markant . De vårdar våra sjuka, undervisar våra barn, tar hand om våra äldre. gör de skillnad i någon annan människas liv. erbjuder de stöd och omvårdnad, omsorg, hjälp och medmänsklighet till dem som behöver det. Deras insatser förtjänar att lovordas, inte ifrågasättas. Deras arbete borde hyllas, inte baktalas och misstänkliggöras. Att kvinnors företagsamhet ökat i så pass stor utsträckning är också en seger för jämställdheten, inte minst i ljuset av det faktum att kvinnor fortfarande har en svagare ställning på arbetsmarknaden än män. Företagande är en väg till makt och inflytande. Att fler kvinnor driver företag bidrar därför till en jämnare fördelning av makt och inflytande mellan kvinnor och män i samhället. Detta är någonting positivt och eftersträvansvärt. Det är också ett av regeringens mål, den regering som tid efter annan kallar sig ”världens första feministiska regering”. Desto mer märkligt blir det därför när samma regering nu överväger att lägga förslag som skulle slå brett mot just kvinnor. Om regeringen går från ord till handling i frågan om vinstbegränsningar skulle nämligen många av de företag inom välfärden som drivs av kvinnor tvingas att lägga ned sin verksamhet. Men ett förbud skulle inte bara göra jämställdheten en stor otjänst utan skulle också innebära ett hårt slag mot mångfalden och därmed valfriheten. Valfrihet och mångfald är en förutsättning för att välfärden fortsatt ska kunna leverera tjänster av hög kvalitet. En attack mot kvinnorna blir därför inte bara en attack mot kvinnors företagande, jämställdheten och fördelningen av makt och inflytande i samhället – det blir en attack mot välfärden. Med anledning av det som ovan anförs vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet och regeringen att vidta för åtgärder för att göra det enklare för kvinnor att driva företag inom välfärdssektorn?
fr · H411433 · 2016-12-01 00:00:00 — Fråga 2016/17:433 Nya siffror från av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Enligt nya siffror, som presenterades , har beviljat ca 60 000 uppehållstillstånd i asylärenden. har tagit emot 300 000 asylsökande. Vi har haft det största flyktingmottagandet – ställt mot folkmängd – i EU . handläggningstider i asylärenden är nu mycket långa. I genomsnitt rör det sig nu om , och då är samtliga asylärenden inräknade, även ärenden av enkel beskaffenhet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Avser ministern att vidta några åtgärder med anledning av de nya siffror som presenterat?
fr · H411434 · 2016-12-01 00:00:00 — Fråga 2016/17:434 Självkörande bilar av (M) till Statsrådet (S) I pågår viktig forskning och utveckling av autonoma eller självstyrande fordon. Inom projektet ”Drive Me”, med bas i , är tanken att ett hundratal personer ska få möjlighet att på riktigt och i det vardagliga livet testa och använda självstyrande bilar. Uppslutningen från forskning, samhälle och näringsliv är stort bakom projektet. Fram till var det helt förbjudet att använda självkörande fordon i vanlig trafik i . Det har getts möjligheter att genomföra försöksverksamhet så som ska ske inom ramen för ”Drive Me”. Det är klokt. Det är dock inte tillåtet att använda självkörande fordon i vanlig trafik bortom försöksverksamhet. Utvecklingen av självstyrande och självkörande fordon går stegvis från försöks- och forskningsverksamhet till kommersiella produkter på marknaden. Vardaglig användning är emellertid inte tillåten. Det är inte rimligt. Regler för användning måste slås fast. Exempelvis finns en diskussion och ett motsatsförhållande mellan å ena sidan de autonoma fordonens behov av kameror och å andra sidan integritet. Detta behöver lösas. I annat fall kommer utvecklingen av dessa moderna fordon att förläggas i andra länder. Dessutom kommer i så fall andra länder att utveckla lösningar och standarder som kommer att behöva anpassa sig till. Det kloka och rimliga är att tar vara på alla nya möjligheter som öppnas. Det bör därför skyndsamt klargöras vilka regler som ska gälla för självstyrande och självkörande bilar i vanlig trafik. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att göra det lagligt och möjligt att använda självstyrande och självkörande fordon?
fr · H411435 · 2016-12-02 00:00:00 — Fråga 2016/17:435 Utvisningar av arbetskraftsinvandrare av Boriana (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Vid ett antal tillfällen har massmedierna rapporterat om arbetskraftsinvandrare som bott och arbetat i och som på grund av felaktiga utbetalningar av lönen eller misstag från sida blivit utvisade. fick en familj från besked av att de måste lämna landet eftersom mannen i familjen, som har spetskompetens inom ett bristyrke, tjänat för lite . menar att så inte är fallet men beslut står fast. En man från fick avslag på sin ansökan om förlängt uppehållstillstånd på grund av att hans jobb inte hade utlysts på Arbetsförmedlingens hemsida. Detta är endast två av de uppmärksammade fallen. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att förhindra att arbetskraftsinvandrare som bor och arbetar i utvisas på grund av bagatellartade misstag av deras arbetsgivare eller fel begångna av ?
fr · H411436 · 2016-12-01 00:00:00 — Fråga 2016/17:436 Psykisk ohälsa bland kvinnor av (M) till Socialförsäkringsminister (S) Sjukfrånvaron ökar i , och ökningen är som störst bland kvinnor. Bakom siffrorna och statistiken döljer sig människor som kämpar för att övervinna diagnoser, som i många fall är både allvarliga och plågsamma. De kämpar för att bli friska, men de kämpar också för att ta sig ur det utanförskap som sjukdom och ohälsa tvingat på dem. De kämpar för att besegra sin sjukdom, men de kämpar också för att kunna återvända till gemenskapen bland arbetskamrater och vänner och familj. Deras röster får vi aldrig glömma bort när vi talar om sjukfrånvaron. Sjukfrånvaron orsakar ett stort mänskligt lidande. Men den medför också stora kostnader för samhället. beräknas de sammanlagda kostnaderna för sjukpenning och rehabilitering uppgå till runt . var motsvarande siffra . Samhällets kostnader för sjukfrånvaron har med andra ord stigit markant . Av ökningen står sjukfall med psykiatriska diagnoser för den största andelen och utgör den vanligaste sjukskrivningsorsaken. Det är återigen viktigt att påminna om att bakom de många siffrorna döljer sig människor som kämpar för att komma tillbaka till arbete. Utan rätt stöd och insatser riskerar många av dem att hamna i ett långvarigt utanförskap med både sämre ekonomi och avtagande hälsa som följd. Den psykiska ohälsan ökar bland både män och kvinnor, men ökningen är större bland kvinnor. Inte minst kan vi se en koppling mellan den psykosociala arbetsmiljön och vissa yrkesgrupper med en stor andel kvinnor, såsom sjuksköterskor, barnmorskor och annan vård- och omsorgspersonal. Därför har vi i bland annat föreslagit att en särskild tillsyn av den psykosociala arbetsmiljön bör genomföras inom vissa yrkesgrupper med särskilt hög sjukfrånvaro. Regeringens egen politik på området lyser dock med sin frånvaro. När antalet sjukskrivningar blir fler och sjukfallens längd ökar väljer regeringen i stället att föreslå åtgärder som förvärrar problemet. Det är en märklig strategi att tillgå för en regering som gärna slår sig för bröstet och kallar sig ”världens första feministiska regering”. De många vackra orden är nog snarare avsedda att dölja bristen på idéer om vad som behöver göras för att bryta den negativa utvecklingen och hjälpa människor tillbaka från sjukdom till hälsa och arbete. Med anledning av det som ovan anförs vill jag fråga socialförsäkringsminister : Vad avser ministern och regeringen att vidta för åtgärder för att minska den sjukfrånvaro bland kvinnor som har sin grund i psykisk ohälsa?
fr · H411437 · 2016-12-01 00:00:00 — Fråga 2016/17:437 Det svensk-afghanska återtagandeavtalet av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) träffades statsminister och president . På mötet undertecknades ett biståndsavtal, och det förklarades att förhandlingar om ett återtagandeavtal nu skulle inledas mellan länderna. , , ingick och ett återtagandeavtal. Avtalet hade föregåtts av ett principavtal om återtagandet som träffats mellan och . Ungefär med träffade såväl som egna återtagandeavtal med . Det svensk-afghanska avtalet beskrevs som en framgång för av justitie- och migrationsminister . framgår det att parlamentet i har röstat nej till återtagandeavtalet med (Ekot, ). gör uppgifter från gällande att deras avtal är i bruk. Det finsk-afghanska avtalet har, såvitt känt, inte underställts parlamentet i på motsvarande sätt som det svensk-afghanska. Mot denna bakgrund vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vad gör regeringen och ministern för att säkerställa att det svensk-afghanska återtagandeavtalet, i likhet med vad som gäller för det finsk-afghanska, tillämpas mellan och ?
fr · H411438 · 2016-12-02 00:00:00 — Fråga 2016/17:438 Banarbete – av (S) till Statsrådet (S) började SJ köra snabbtåg mellan och . Det blev snabbt en succé. Antalet resenärer mellan de båda huvudstäderna har ökat . På delsträckan –har resandet ökat med . planerar i att genomföra banarbete mellan Lilleström och Kongsvinger. Arbetet ska starta och pågå och det ska ske mellan och . Enligt skulle det innebära att SJ måste ställa in sina viktigaste avgångar åt båda hållen. Om arbetet däremot genomfördes skulle färre avgångar och resenärer påverkas. vill genomföra arbetet för att inte störa godstrafiken som går . Enligt SJ skulle få godståg påverkas av en nattavstängning och de tåg som påverkas kan ändå genomföra sitt godsuppdrag. Det är viktigt att underhålla tågsträckan, men det är mycket angeläget att störningen på sträckan ––blir så liten som möjligt. Innan beslut fattas om vilken tid banarbetet ska utföras på den aktuella tågsträckan måste alla aspekter belysas, så att beslutet påverkar så få resenärer som möjligt. För resenärernas del vore det lyckosamt om banarbetet kunde genomföras . Banarbetet mellan Lilleström och Kongsvinger är nödvändigt, och det är viktigt att inför detta arbete säkerställa att persontrafiken mellan och kommer att fungera som arbetet pågår. Mot den bakgrunden vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att banarbetet mellan Lilleström och Kongsvinger ska innebära en så liten störning som möjligt för persontrafiken mellan och ? Avser statsrådet att ha en dialog med den norska infrastrukturministern om detta?
fr · H411439 · 2016-12-01 00:00:00 — Fråga 2016/17:439 Ersättningsnivån vid naturvårdsinskränkning i fjällnära skog av (M) till Statsrådet (S) har i ett pressmeddelande informerat om att det finns behov av att utreda ersättningsnivån för naturvårdsinskränkning i fjällnära skog. verkar ifrågasätta om myndighetens beslut att av naturvårdsskäl neka avverkningstillstånd enligt 18 § skogsvårdslagen, vilket innebär att markägaren inte får föryngringsavverka (slutavverka) sin skog och ta upp ett hygge, verkligen ger rätt till full ersättning enligt 19 § skogsvårdslagen. Därtill ifrågasätts om utifrån expropriationslagen i sådana ärenden gäller fullt ut eller inte. Från markägarhåll har det framförts oro om att utredningen kan leda till att markägare i fjällnära skog kommer att behandlas annorlunda och få sämre ersättningsnivåer än markägare i övriga landet. Får man inte avverka sin skog ska full ersättning utgå för avsevärt försvårad markanvändning och naturvårdsinskränkning, enligt markägarens grundlagsskyddade rätt till ersättning enligt 2 kap. 15 § andra stycket regeringsformen. Vid en rådighetsinskränkning är lagen lika för alla markägare i hela . Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Hur säkerställer statsrådet att markägare i fjällnära skog vid naturvårdsinskränkning inte får sämre ersättningsnivåer och behandlas annorlunda än markägare i övriga landet?
fr · H411440 · 2016-12-01 00:00:00 — Fråga 2016/17:440 Lantmäteriets handläggningstider av (SD) till Statsrådet (MP) I regeringens regleringsbrev till Lantmäteriet är målet för förrättningsverksamhet och fastighetsindelning formulerat på följande sätt: ”Förrättningsverksamheten ska kännetecknas av enhetlig rättstillämpning, god service och information samt snabb, korrekt och kostnadseffektiv handläggning. Informationen som förs över till fastighetsregistret ska vara aktuell och tillförlitlig”. Lantmäteriet har stora problem med att uppfylla sitt uppdrag enligt regleringsbrevet. Lantmäteriets avgifter såväl som handläggningstid har fördubblats . Skogsägare som genomför fastighetsregleringar har i vissa fall fått besked av Lantmäteriet att myndigheten först kommer att kunna handlägga deras ärende efter kanske . En så lång handläggningstid kan knappast anses vara rimligt. Lantmäteriet bör bättre uppfylla de av regeringen uppsatta målen kring god service och snabba handläggningstider. Min fråga till statsrådet är därför: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att Lantmäteriet på ett bättre sätt ska kunna genomföra sitt förrättningsuppdrag?
fr · H411441 · 2016-12-01 00:00:00 — Fråga 2016/17:441 Veterancentrum av (M) till Försvarsminister (S) För presenterades den veteranutredning som bland annat kom med förslag om hur den svenska veteranpolitiken kunde förbättras. Ett av de förslag som väcktes var inrättandet av ett veterancentrum som stöd till de svenskar som på uppdrag av staten deltagit i olika fredsfrämjande insatser, humanitära eller andra insatser runt om i världen. I början på 2015 så gavs också ett tillkännagivande från till regeringen i samma fråga. Regeringen har gett Försvarsmakten i uppdrag att inrätta ett veterancentrum senast , vilket blir efter att den ursprungliga utredningen presenterades. Det föreslagna centret ska dock inte ha någon direktkontakt med svenska veteraner, utan endast fungera som ett kunskaps- och . Detta har mötts med besvikelse från svenska veteranorganisationer och skiljer sig också från hur de veterancentrum som finns i våra närmaste nordiska grannländer fungerar. Från veteranhåll har man efterlyst ett mer serviceinriktat center där man kan erbjuda exempelvis vård eller rekreation. Inte heller tillförs några ytterligare personalresurser utöver dem som arbetar på Försvarsmaktens veteranenhet. Det föreslagna veterancentrets uppdrag uppfyller inte alls de önskemål som inkommit från såväl som från de berörda veteranorganisationerna. Med anledning av ovanstående vill jag fråga försvarsminister : Är försvarsministern beredd att vidta åtgärder för att det föreslagna veterancentret ska få ett utökat ansvar för service riktad direkt till veteraner, och i så fall vilka åtgärder?
fr · H411442 · 2016-12-01 00:00:00 — Fråga 2016/17:442 En fungerande post- och paketmarknad av (C) till Statsrådet (MP) En fungerande post- och paketmarknad är av stor vikt för att alla delar av ska kunna fortsätta att utvecklas. Paketmarknaden har också ett stort värde för utvecklingen av e-handeln, som i förlängningen också har positiva klimateffekter och underlättar vardagen för många människor. Konkurrensen på paketmarknaden är förhållandevis bra, vilket är en förutsättning för prisvärdhet och god service. Det finns dock risk att konkurrensen försämras då Postnord, som tillhandahållare av den så kallade samhällsomfattande posttjänsten, från och med är momsbefriade även för sina paketförsändelser. I postlagsutredningen som levererade sitt slutbetänkande skriver man att ytterligare analyser behöver göras för att kunna ändra omfattningen av den samhällsomfattande posttjänsten, men att det är möjligt för att låta bli att utse en enskild tillhandahållare om det är så att konkurrensen är fungerande. Postnords möjlighet att nu öka sina marknadsandelar genom att addera kringtjänster, till exempel lager, och att göra fler avtal direkt med privatpersoner som inte kan göra momsavdrag och därmed sänka sina priser leder till att konkurrensläget ändras. I längden riskerar det leda till en totalt sett sämre service och att vi återigen får mer av ett monopol på denna marknad. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : Hur ser statsrådet och regeringen på skrivningar om att ytterligare analyser av konkurrensläget behövs och om möjligheten att avstå från att utse tillhandahållare av den samhällsomfattande tjänsten på paketmarknaden?