ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H311630 · 2016-01-15 00:00:00 — Fråga 2015/16:630 Lika konkurrensvillkor för landsbygden av (M) till Statsrådet (S) Alliansregeringen beslutade (dir. 2013:20) att utreda möjligheter för en framtida livskraftig jordbruks- och trädgårdsproduktion. I uppdraget, som avslutades , ingick att belysa konkurrenskraften i näringarna och att ta fram förslag till strategi och åtgärder för en livskraftig produktion. Med denna utredning som grund bör regeringen omgående agera för lika konkurrensvillkor för alla företagare i , så också för landsbygds- livsmedels- och matproducenter samt förädlare. Regeringen har tidigare i bland annat regeringsförklaring tydliggjort att man ska ”bidra till att öka den svenska produktionen av mat och även exporten, och skapa sysselsättning och hållbar tillväxt i hela landet ". Utredning SOU 2015:15 visade på att har goda förutsättningar för en konkurrenskraftig och hållbar produktion av livsmedel samt att livsmedelskedjan är viktig för sysselsättning. Efter EU-inträdet har dock den svenska produktionen förlorat marknadsandelar, trots att konsumtionen ökat – detta då vi importerar alltmer produkter. Svensk livsmedelsproduktion står därför inför stora utmaningar. Utredningen vill särskilt betona följande bedömningar: - Statens roll är främst att skapa goda förutsättningar genom bland annat villkor och regler i paritet med konkurrentländerna och genom kunskaps- och innovationssystemet. - Det finns anledning att analysera om den svenska ståndpunkten rörande EU:s gemensamma jordbrukspolitik behöver anpassas så att den i större utsträckning gagnar svenska näringspolitiska intressen. Om regeringen avser att vidta åtgärder för att öka livsmedelsproduktionen runt om i landet, öka exporten och på så vis skapa fler arbetstillfällen, måste den därför även utgå från ett sunt och konkurrenskraftigt företagande. Detta trots den skattechock på jobb, företagande, tillväxt och arbete som slagit till . Om svenskt livsmedelsföretagande ska kunna växa på en mervärdesmarknad måste det i ske en förflyttning från regelverk till överenskommelser och åtaganden inom branschen och mellan olika parter. Målsättningen bör vara att harmoniserar produktionsvillkoren med resten av EU. Även hanteringen av produktionsmedelsskatter i , gentemot konkurrentländer, är av stor betydelse för tillväxtmöjligheterna inom livsmedelsproduktionen. Med anledning av ovanstående vill jag därför fråga statsrådet : Hur avser statsrådet och regeringen att säkerställa att alla företagare, så även de på landsbygden som bland annat jobbar med besöks-, livsmedels- och upplevelsenäring – trots skattechocken som slog till – har att utgå från lika konkurrensvillkor så att den svenska livsmedelsproduktionen kan utvecklas genom ökad tillväxt och flera jobb?
fr · H311631 · 2016-01-15 00:00:00 — Fråga 2015/16:631 Pengar till bredbandsutbyggnad av (M) till Statsrådet (MP) Redan nu rapporteras det i medierna om att de aviserade pengarna som ska bidra till att säkra en bredbandsutbyggnad till av alla svenskar håller på att ta slut. Som ett exempel har i redan fått in ansökningar för . Dessutom återstår två ansökningstillfällen för de totalt som regionen och ska fördela ut i länet. Andra län uppger liknande erfarenheter och självklart oroar det människor i vårt avlånga land. En väl fungerande infrastruktur är oerhört viktig ur många aspekter, inte minst ur demokrati-, jobb- och tillväxthänseende. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Hur avser statsrådet att arbeta för att säkra bredbandsutbyggnaden för att nå det tidigare antagna målet om 90 procents bredbandsutbyggnad ?
fr · H311632 · 2016-01-15 00:00:00 — Fråga 2015/16:632 Kompensation till lantbrukare för merkostnader till följd av försenade EU-ersättningar av (M) till Statsrådet (S) Utbetalningarna från av EU-ersättningarna till svenska jordbrukare är försenade, vilket beror på att och regeringen – som är ytterst ansvarig för landets myndigheter – inte har inte varit tillräckligt förberedda. har både EU:s jordbrukspolitik och reglerna för jordbruksstöd reformerats, vilket borde ha gjort regeringen och uppmärksamma på behovet av extra beredskap för att kunna hantera utbetalningarna av EU-ersättningarna. Tekniska problem på lär vara en huvudförklaring bakom förseningarna. Men det är orimligt att den part som har skött sina åtaganden – det vill säga lantbrukarna som har lämnat sina uppgifter – nu ska drabbas av regeringens och dess myndigheters brister. Det är särskilt olyckligt med tanke på den svåra situation som många svenska lantbrukare och speciellt mjölkbönderna i befinner sig i. Många lantbrukare och mjölkbönder hotas av likviditetskris och många tvingas lösa detta med lån. I samtliga fall medför det olägenheter och kostnader för de berörda. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet och regeringen att kompensera lantbrukarna för olägenheterna och merkostnaderna som uppstår till följd av de försenade utbetalningarna?
fr · H311633 · 2016-01-15 00:00:00 — Fråga 2015/16:633 Möjlighet till tidigare utbetalningar av EU-ersättningar till lantbrukare för av (M) till Statsrådet (S) Utbetalningarna från av EU-ersättningarna till svenska jordbrukare är försenade, vilket beror på att och regeringen – som är ytterst ansvarig för landets myndigheter – inte har inte varit tillräckligt förberedda. har både EU:s jordbrukspolitik och reglerna för jordbruksstöd reformerats, vilket borde ha gjort regeringen och uppmärksamma på behovet av extra beredskap för att kunna hantera utbetalningarna av EU-ersättningarna. Tekniska problem på lär vara en huvudförklaring bakom förseningarna. Men det är orimligt att den part som har skött sina åtaganden – det vill säga lantbrukarna som har lämnat sina uppgifter – nu ska drabbas av regeringens och dess myndigheters brister. Det är särskilt olyckligt med tanke på den svåra situation som många svenska lantbrukare och speciellt mjölkbönderna i befinner sig i. Många lantbrukare och mjölkbönder hotas av likviditetskris och många tvingas lösa detta med lån. I samtliga fall medför det olägenheter och kostnader för de berörda. Regeringen som ytterst är ansvarig för landets myndigheter måste ta lärdom av misstagen som gjorts . De svenska lantbrukarna kräver svar och tydliga besked från regeringen. Misstagen får inte upprepas. Det lär vara så att det kommer att vara möjligt att, åtminstone delvis, tidigarelägga utbetalningarna så att pengar kan betalas ut , och det är angeläget att regeringen i så fall ser till att så också sker. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att EU-ersättningarna till svenska lantbrukare för inte kommer att försenas och se över möjligheterna att betala ut ersättningarna tidigare?
fr · H311634 · 2016-01-15 00:00:00 — Fråga 2015/16:634 asiatiska långhorningen av (M) till Statsrådet (S) Enligt uppgifter som uppmärksammat den15 januari har en av världens, för skogsbruket, mest fruktade skadeinsekter fått fäste i . Den asiatiska långhorningen (Anoplophora glabripennis och Anoplophora chinensis) är en skalbagge som lever i lövträd och detta leder till att träden skadas och till slut dör. Detta på grund av att larverna äter stora gångar i veden. För att bekämpa spridningen av skadeinsekten måste man hugga ned alla lövträd som finns i närheten av de angripna träden. Det finns en oro nu över att denna skadeinsekt kan nå också . Ifall skadeinsekten skulle nå finns det risk för stora förluster på flera miljoner för svenska skogsägare. Enligt SR Ekot har gått ut med en uppmaning till sin personal om att vara extra vaksamma för denna skadeinsekt. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att vidta några åtgärder för att förhindra en eventuell spridning av skalbaggen asiatiska långhorningen till ?
fr · H311635 · 2016-01-15 00:00:00 — Fråga 2015/16:635 Barlastvattenkonventionens ikraftträdande av (M) till Statsrådet (S) Barlastvattenkonventionen antogs 2004 och har väntat på att träda i kraft. Konventionens syfte är att förebygga, begränsa och eliminera spridningen av skadliga vattenlevande organismer och patogener. Detta görs genom kontroll och hantering av fartygsbarlastvatten och sediment. Utsläpp av barlastvatten utgör ett särskilt potentiellt hot mot som är mycket känslig för etablering av främmande arter. Detta bland annat eftersom har en känslig miljö som är hårt drabbad av allvarliga miljöstörningar. I slutet på 2015 tillträdde , och barlastvattenkonventionen och i samband med detta uttalade sig generalsekreteraren för , , att denna ratificering kunde medföra att konventionen därmed uppnått kraven för att träda i kraft. För att konventionen ska träda i kraft krävs att 30 stater med av världens registrerade tonnage ratificerar konventionen. Det är dock oklart om konventionen uppnått kraven. ratificerade konventionen 2009 och den svenska lagstiftningen på området träder i kraft som konventionen. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : När bedömer statsrådet och regeringen att barlastvattenkonventionen kan träda i kraft och vilka initiativ är statsrådet och regeringen beredda att ta för att påskynda konventionens ikraftträdande?
fr · H311636 · 2016-01-18 00:00:00 — Fråga 2015/16:636 Färre kontroller av boenden för barn av (M) till Statsrådet (S) fattade Vänsterregeringen beslutet att antalet kontroller av boenden för barn kommer att halveras nu jämfört med tidigare. Ett beslut som redan har fått kritik från bland andra olika barn- och brukarföreningar. Beslutet berör barn och unga placerade på HVB- och LSS-boenden. Dessa boenden har inspekterats minst , men ska efter beslutet bara inspekteras en gång . En bidragande faktor är det ökande trycket och belastningen på Inspektionen för vård och omsorg, , framför allt gällande boende för ensamkommande barn. har presenterat en rad förslag för att förbättra kvaliteten i välfärden, till exempel generell tillståndsplikt för både offentliga och privata utförare, kvalitetskrav från start vad gäller ledning, grundläggande kompetens, ägarskap och långsiktig ekonomisk hållbarhet samt bättre möjligheter till uppföljning och tillsyn. Dessutom har på bord presenterat förslag om ytterligare ca för att just stärka tillsyn och uppföljning hos Inspektionen för vård och omsorg, . Verkligheten i regeringens budget talar ett annat språk. Där minskas anslaget till med . Halvering av kontroller för utsatta barn som är bland annat på HVB- och LSS-boenden, kan i sämsta fall leda till att barn hamnar i kläm eller inte blir sedda på det sätt som lagstiftningen tydliggör. Med anledning av ovanstående vill jag därför fråga regeringen och ansvarigt statsråd : På vilket sätt kommer regeringen och statsrådet att säkerställa så att färre kontroller för barns boende på till exempel HVB- och LSS-boende inte leder till sämre kvalitet för barnen?
fr · H311637 · 2016-01-18 00:00:00 — Fråga 2015/16:637 Säkerhetspolisens tillgång till asylsystem av (SD) till Statsrådet (S) framkom det uppgifter om att Säkerhetspolisen önskat direkttillgång till asylsystem. Orsaken till detta är att de inte hunnit utreda den kraftigt ökade mängden fall av möjliga säkerhetshot mot och en tillgång till asylsystemet skulle underlätta deras arbete. Som bekant har vid ett flertal tillfällen redogjort för sina problem med att ens klara av sitt grundläggande uppdrag att säkerställa säkerheten i . De har haft runt 460 granskade fall hos vilket innebär mer än en fyrdubbling då strax över 100 fall granskades. skulle genom att få direkttillgång kunna göra slagningar i systemet på individer som de menar skulle kunna utgöra ett hot mot rikets säkerhet. På grund av oron att det kan kränka den personliga integriteten hos enskilda individer är förfrågan inte helt oproblematisk för Datainspektionen. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att verka för att får tillgång till asylsystem och vad avser statsrådet att göra för att underlätta Säpos arbete med att utreda eventuella hot mot som följd av det höga antalet asylsökande till ?
fr · H311638 · 2016-01-19 00:00:00 — Fråga 2015/16:638 Skolans arbete mot våldsbejakande extremism av (M) till Utbildningsminister (MP) Enligt har uppemot 300 personer rest från för att ansluta sig till väpnade islamiska grupper i och . Vi vet att en del av dessa är ungdomar. Nästan alla 17-åringar i landet har tillgång till internet via mobiltelefonen och av landets 13–18-åringar använder mobiltelefonen för att gå in på sociala medier. sprids jihadistisk propaganda via kanaler som just Facebook, Twitter, Instagram och Youtube. Budskapen är ibland på svenska, men oftare på engelska, och förskönar vad kampen för framför allt Islamiska staten egentligen innebär. Mycket av arbetet mot våldsbejakande extremism måste göras i kommunerna. Skolorna är viktiga kontaktytor och aktörer när det gäller ungdomar. Enligt läroplanerna ska skolorna utbilda i demokrati och mänskliga fri- och rättigheter samt hjälp till källkritik. Det är dock tydligt att mer arbete mot våldsbejakande extremism behöver ske i skolorna. Min fråga till utbildningsminister är: Vilka initiativ är utbildningsministern beredd att ta för att säkerställa att skolorna får adekvat stöd i arbetet med att i första hand förebygga radikalisering och i andra hand att på ett tidigt stadium upptäcka radikalisering?
fr · H311639 · 2016-01-19 00:00:00 — Fråga 2015/16:639 Kontakt med länder som hyr JAS 39 av (M) till Försvarsminister (S) () tecknade ett avtal med gällande uppgradering av de JAS 39 som landet hyr av . Detta kontrakt är värt . tecknade FXM avtal med om förlängning av hyresavtalet från ursprungliga till åtminstone . FXM är fram ansvarig för de Gripenkontrakt har med , och . Den S- och MP-ledda regeringen har valt att lägga ned , och efter existerar inte längre myndigheten. Med anledning av ovanstående vill jag fråga försvarsminister : Hur kommer de fortsatta kontakterna med de länder som hyr JAS 39 att skötas?
fr · H311640 · 2016-01-19 00:00:00 — Fråga 2015/16:640 Minskade resurser till Inspektionen för vård och omsorg av (M) till Statsrådet (S) fattade vänsterregeringen beslutet att antalet kontroller av boenden för barn kommer att halveras nu , jämfört med tidigare. Ett beslut som redan har fått kritik från bland annat olika barn- och brukarföreningar. Beslutet berör barn och unga placerade på HVB- och LSS-boenden. Dessa boenden har inspekterats minst , men ska efter beslutet bara inspekteras en gång . En bidragande faktor är det ökande trycket och belastningen på Inspektionen för vård och omsorg, , framför allt gällande boende för ensamkommande barn. har presenterat en rad förslag för att förbättra kvaliteten i välfärden, till exempel generell tillståndsplikt för både offentliga och privata utförare, kvalitetskrav från start vad gäller ledning, grundläggande kompetens, ägarskap och långsiktig ekonomisk hållbarhet samt bättre möjligheter till uppföljning och tillsyn. Dessutom har på bord presenterat förslag på ytterligare ca för att just stärka tillsyn och uppföljning hos Inspektionen för vård och omsorg, . Verkligheten i regeringens budget talar ett annat språk. Där minskas anslaget till med . Halvering av kontroller för utsatta barn kan i sämsta fall leda till att barn hamnar i kläm eller inte blir sedda på det sätt som lagstiftningen tydliggör. I stället för att dra ned på kvalitetskontroller, tillsyn och uppföljning, kräver vårdens och omsorgens kvalitet stärkta resurser. Utökade resurser behövs för att kunna genomföra en ännu mer koncentrerad tillsyn och uppföljning i syfte att säkerställa kvalitet. Med anledning av ovanstående vill jag därför fråga statsrådet : På vilket sätt kommer regeringen och ansvarigt statsråd att se till att minskade resurser till myndigheten inte leder till sämre kvalitet, och på vilket sätt kommer regeringen att utvärdera om regeringens resurser inte är tillräckliga för att fullfölja myndighetens arbete?
fr · H311641 · 2016-01-19 00:00:00 — Fråga 2015/16:641 Försvarsindustrin och dess antikorruptionsarbete av (M) till Försvarsminister (S) lanserade () och den svenska branschorganisationen en utbildning mot korruption. Utbildningen, som är webbaserad, har blivit en succé och använts av ca 4 000 anställda inom den svenska försvarsindustrin. Kursen kombinerar kunskap om lagstiftning på området med övningar och tips på hur man inom företagen kan arbeta vidare med frågorna. Antikorruptionsarbetet är oerhört viktigt, då korruption är olagligt och oetiskt och grovt snedvrider konkurrensen. Den S- och MP-ledda regeringen har dock valt att lägga ned . Från existerar inte längre myndigheten. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga försvarsminister : Hur säkerställs det fortsatta svenska antikorruptionsarbetet, och vem ska ansvara för det?
fr · H311642 · 2016-01-19 00:00:00 — Fråga 2015/16:642 Situationen för marockanska gatubarn av (KD) till Statsrådet (MP) På agendan för besöket står bland annat samtal om de marockanska barn och unga som fått avslag på sin asylansökan och avvikit under utredningen eller som aldrig sökt asyl och lever illegalt i , en situation som också inrikesminister benämnt som ohållbar. Svenska myndigheter står näst intill handfallna kring denna grupp av ensamkommande från , som oftast inte tar emot den hjälp som erbjuds från svenska myndigheter utan försörjer sig på brottslighet. har stora svårigheter att få att återta sina egna medborgare som avvisats eller utvisats från . Genom dialog med förutsätter jag att ett återvändaravtal kommer att tas fram mellan och för att de barn och unga som uppehåller sig i ska kunna återvända till sitt hemland. Men vi måste också diskutera den långsiktiga lösningen för att dessa barn och unga ska kunna få det stöd de behöver i . Enligt regeringens rapport om mänskliga rättigheter i saknar hundratusentals barn mellan grundläggande utbildning. Antingen har de aldrig varit inskrivna eller så har föräldrarna avbrutit deras skolgång . Nyfödda barn överges, och barnarbete är vanligt förekommande. Antalet gatubarn, som ofta tvingas till prostitution, uppges öka. Hem för övergivna barn finns (oftast för barn födda utom äktenskapet), men dessa drivs nästan helt av enskilda organisationer med mycket små resurser. Min fråga till statsrådet är således: Vad gör statsrådet och regeringen för att bidra till att utsatta barn och unga i ska få tillgång till sina grundläggande rättigheter och det stöd de behöver?
fr · H311643 · 2016-01-19 00:00:00 — Fråga 2015/16:643 Mobilt rekryteringskontor av (M) till Försvarsminister (S) gjorde jag förbandsbesök på A 9 och I 19 i samt F 21 i . Vid dessa besök diskuterades bland annat rekryteringsfrågan. De personer från norra som är intresserade av att göra en grundutbildning måste åka ned till för att göra en antagningsprövning. Detta är något som gör att det känns omständligt för många, vilket bidrar till att det blir svårare att rekrytera män och kvinnor från regionen, och speciellt besvärligt är det för hemvärnet. Att kunna rekrytera lokalt är en viktig faktor för att långsiktigt kunna behålla personalen i Försvarsmakten. är en av de orter som ska ha ett mobilt rekryteringskontor, men tyvärr är där alltför sällan. Detta trots att det på F 21 finns alla faciliteter för att kunna göra alla relevanta tester av potentiella soldater. Dessa faciliteter är dock förrådsställda. Med anledning av ovanstående vill jag fråga försvarsminister :
fr · H311644 · 2016-01-20 00:00:00 — Fråga 2015/16:644 Kontakter med angående id-kontroller av (M) till Statsrådet (S) I ett svar på fråga ställd av mig, avgivet av statsrådet , angående handhavandet av id-kontroller i och eventuellt förankringsarbete hänvisas till samtal med den danska regeringen som skett vid besök i . Och det kan väl vara klokt att så här i efterhand försöka reparera skador som uppstått. De aktuella åtgärderna började dock gälla , och före det var det av stor oklarhet och brist på tydligt politiskt ledarskap från den sida. Nog så viktigt är således vad som gjordes före som vad som skett i efterhand. Min fråga till är: När och vilka kontakter har statsrådet som infrastrukturminister tagit med sin danska motpart eller annan dansk minister för att finna en enkel och smidig lösning på den tillfälliga kontrollen av id-handlingar i ?
fr · H311645 · 2016-01-20 00:00:00 — Fråga 2015/16:645 Regelförenkling för ökad svensk konkurrenskraft av (M) till Närings- och innovationsminister (S) och arrangerade ett seminarium där presenterade rapporten om regelförenklingsarbetet. Jag vill fråga närings- och innovationsminister följande: På vilket sätt kommer ministern och regeringen att använda för att förenkla för företagen i och därmed öka deras konkurrenskraft?
fr · H311646 · 2016-01-20 00:00:00 — Fråga 2015/16:646 Åtgärder mot EU:s felaktiga utbetalningar av (M) till Finansminister (S) har EU:s revisorer riktat kritik mot kommissionen för att EU:s budget gått med underskott. har ej heller velat bevilja ansvarsfrihet. Med anledning av detta vill jag fråga finansministern hur ministern och regeringen avser att agera gentemot för att EU ska minska sina felaktiga utbetalningar och öka säkerheten i transfereringar.
fr · H311647 · 2016-01-20 00:00:00 — Fråga 2015/16:647 Avvisade svenskar i av (C) till Utrikesminister (S) Färjeförbindelsen mellan och trafikeras av flera miljoner resenärer . Förbindelsen står för cirka en tredjedel av det totala antalet resande över . Regeringens beslut om att införa id-krav får stora ekonomiska konsekvenser för färjetrafiken i och med att själva kontrollen ska utföras av rederierna och att den svenska staten varit tydlig med att någon ekonomisk kompensation för detta inte kommer att utgå. Dessutom sker ett visst inkomstbortfall till följd av att färre personer kan komma att ta färjan över . efter det att regeringens undermåligt beredda lag trätt i kraft har flera svenska medborgare blivit avvisade från att resa med färjan över sundet. Dessa resenärer blir hänvisade till den svenska ambassaden i . Varken den svenska ambassaden i eller konsulatet i har haft beredskap eller instruktioner för att hjälpa dessa svenska medborgare som inte fått resa tillbaka till . Min fråga till utrikesministern är med anledning av detta: Vilken information, ekonomisk kompensation och beredskap har givits till de svenska utlandsmyndigheterna för att hantera den uppkomna situationen med anledning av genomförd lagstiftning om id-krav vid gränspassagerna till , och hur avser ministern att säkerställa att de svenska medborgare som avvisas från inresa till får rätt stöd och hjälp på plats i ?
fr · H311648 · 2016-01-20 00:00:00 — Fråga 2015/16:648 Konsekvenser för näringslivet av lagstiftningen om id-krav av (C) till Statsrådet (S) Regeringens beslut om att införa id-krav får stora ekonomiska konsekvenser för näringslivet i . Ett exempel är färjetrafiken, som drabbas hårt ekonomiskt i och med att själva kontrollen ska utföras av rederierna och att den svenska staten varit tydlig med att någon ekonomisk kompensation för detta inte kommer att utgå. Dessutom sker ett visst inkomstbortfall till följd av att färre personer kan komma att ta färjan över . Åsikter från näringslivets i regionen tyder på en stor oro för de långsiktiga konsekvenserna för och för att de upparbetade och goda dansk-svenska bilaterala relationerna nu hotas. Min fråga till statsrådet är med anledning av detta: Hur avser statsrådet att hantera de kostnader och konkurrensnackdelar som drabbar operatörer verksamma i , och hur ser statsrådet på de mer långsiktiga konsekvenserna för regionens utveckling?