ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H412291 · 2016-11-16 00:00:00 — Dnr S2016/07024/FS Folkhälso-, sjukvårds- och idrottsministern Svar på fråga 2016/17:291 av (S) Orättvisa villkor inom idrotten har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att förutsättningarna för kvinnors och mäns, flickors och pojkars idrottsutövande ska bli mer rättvisa och jämställda? Frågan är i allra högsta grad relevant och jag vill därför tacka frågeställaren för detta bidrag till den pågående diskussionen om jämställdhet inom idrotten. Den statliga idrottspolitiken, som till stor del bygger på statsbidraget till idrottsverksamhet, är som frågeställaren påpekar tydlig i frågan om jämställdhet inom idrottsrörelsen. Av förordningen om statsbidrag till idrottsverksamhet framgår tydligt att bidraget ska stödja verksamhet som syftar till att ge flickor och pojkar respektive kvinnor och män lika förutsättningar att delta i idrottsverksamhet. Det är som prövar frågor om fördelningen av statsbidraget i enlighet med förordningens bestämmelser. budgetproposition framhålls att regeringen i hela sin politik verkar för en jämn fördelning av makt och inflytande mellan könen och förväntar sig att idrottsrörelsen på olika nivåer ökar sina ansträngningar att nå en jämställd idrott – en idrott där personer i beslutande ställning på alla nivåer inom idrotten och aktiva ges samma möjlighet att förverkliga sitt intresse att delta, oberoende av kön. Detta tydliga budskap från regeringens sida till ska bl.a. ses mot bakgrund av att vi tyvärr kan konstatera att idrotten inte når sina egna jämställdhetsmål och att flickors deltagande i idrottsverksamhet minskat. Jag välkomnar därför Riksidrottsstyrelsens beslut att öka takten i det fortsatta arbetet för jämställdhet inom idrotten. Jag förväntar mig tydliga besked på . Det är synnerligen angeläget för såväl idrottsrörelsen som för samhället i stort. Inte minst eftersom idrotten tillhandahåller en naturlig arena för gemenskap och möjlighet för kvinnor och män att agera utan begränsande könsroller. Regeringen avser vidare att ge i uppdrag att följa upp det idrottspolitiska målet om en jämställd idrott. En relaterad fråga är vilken typ av motion och friskvård som ska anses utgöra skattefri personalvårdsförmån enligt skattelagstiftningen. Regelverket för detta kommer att vara föremål för beredning . Det finns många aspekter, till exempel kring jämställdhet och jämlikhet, som behöver analyseras.
frs · H412292 · 2016-11-15 00:00:00 — N2016/07002/BÄ Svar på fråga 2016/17:292 av (S) Mål för bolag med statlig ägande har frågat mig om jag avser att förtydliga målen för bolag med statligt ägande när det gäller uppdraget att agera föredömligt inom jämställdhetsområdet. är en feministisk regering och regeringen är tydlig i styrningen av bolag med statligt ägande; de ska vara föredömen i jämställdhetsarbetet och ska arbeta aktivt med jämställdhetsfrågor i hela sin verksamhet. Bolagen med statligt ägande ska enligt Statens ägarpolicy agera föredömligt inom området hållbart företagande. Det innebär bl.a. att regeringen förväntar sig att alla bolag ska arbeta aktivt för jämställdhet i hela sin verksamhet, inklusive sponsring. Sponsring är en kommersiell aktivitet och den exakta utformningen av policyer och aktiviteter är därför en fråga för respektive bolagsstyrelse. Det är styrelsens ansvar att fastställa strategiska mål för hållbart företagande men jag informerar mig kontinuerligt om bolagens arbete för att säkerställa att bolagen agerar i linje med ägarens krav och förväntningar på området. Detta inkluderar även hur bolagen arbetar med jämställdhet i sin verksamhet. har också genomfört en nätverksträff för representanter för bolagen med statligt ägande och särkskilt inbjudna experter inom området för att diskutera och dela kunskap med utgångspunkt i hållbar sponsring. diskuterades även mångfald och jämställdhet. Vi ser också att regeringens arbete med jämställda styrelser är framgångsrikt, av styrelseledamöterna i de hel- och delägda statliga bolagen är kvinnor och av ordförandena är kvinnor. har bekräftat att de svenska statliga bolagen är långt fram vad gäller jämställdhet i såväl styrelserna som på vd-nivå.
frs · H412293 · 2016-11-16 00:00:00 — Dnr Fi2016/04015/S1 Svar på fråga 2016/17:293 av (M) En jämställd sponsring av elitidrotten har frågat mig vilka initiativ jag är beredd att ta för att åstadkomma en mer jämställd sponsring av elitidrotten. Med sponsring brukar förstås att företag lämnar ekonomiskt stöd till verksamheter av idrottslig, kulturell eller annars allmännyttig natur. Det är ett vanligt inslag i företags marknadsföring med sponsring, men även andra arter av motprestationer än reklam kan förekomma. Som grundregel vid beskattningen gäller att utgifter för att förvärva inkomster ska dras av som kostnad. Däremot får gåvor inte dras av. Sponsring kan betraktas som avdragsgill kostnad, om värdet av motprestationen står i rimlig proportion till stödet. Att skattereglerna är generella och tydliga är en viktig del i ett fungerande skattesystem. Jag har tittat närmare på den aktuella frågan och konstaterat att reglerna om avdrag för sponsring i sig är neutrala ur ett jämställdhetsperspektiv. En mer jämställd idrott är en tydlig prioritering för den här regeringen, men alla problem kan inte lösas via undantag i skattereglerna.
frs · H412294 · 2016-11-16 00:00:00 — Dnr N2016/07011/DL Svar på fråga 2016/17:294 av (M) Kontroll av kosttillskott har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att förenkla och stärka kontrollen av kosttillskott. Kosttillskott är livsmedel och regleras av livsmedelslagstiftningen. Det är tillverkarens ansvar att produkterna är säkra att använda och att de uppfyller kraven i livsmedelslagstiftningen. Kontrollen av kosttillskott är komplex och , som central myndighet för livsmedelskontrollen, stödjer den kommunala kontrollen. Precis som skriver, har kommunerna ett stort behov av stöd och hjälp och därför har utvecklat sitt stöd på kosttillskottsområdet . Denna satsning fortsätter. Regeringen har gett två uppdrag för att stärka kontrollen på detta område. I det första uppdraget ska utreda och utveckla ett nationellt varningssystem för livsmedel som utgör eller kan antas utgöra en risk för människors hälsa. Syftet med uppdraget är att få ett ökat informationsutbyte och samarbete mellan kontrollmyndigheterna. Uppdraget ska redovisas . I det andra uppdraget ska arbeta för en effektiv kontroll av internethandel med livsmedel med särskilt fokus på kosttillskott. Detta uppdrag har redovisats till regeringen och rapporten bereds nu inom . Regeringen är medveten om att det finns problem när det gäller kontrollen av kosttillskott och följer därför frågan.
frs · H412295 · 2016-11-15 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:295 av (SD) /PA:s hyllningar av massmördare har frågat om jag är medveten om att eller den Palestinska myndigheten både på internet och i det offentliga rummet hyllar massmördare och terrorister som dödat civila och om detta i sådana fall förändrar regeringens inställning till dem. Jag har på liknande frågor av (2016/17: 203 och 204) respektive (2016/17:157) klargjort på vilket sätt jag uttryckligen tagit avstånd från våld mot civila liksom att alla terroristhandlingar är förkastliga och måste fördömas. Fördömandena har gällt såväl när palestinier som israeler utfört dåden. Jag har också betonat vikten av att skyldiga ställs inför rätta. På båda sidor i denna konflikt återfinns uttryck för extremism. Det är därför desto viktigare att stödja de moderata krafter som förespråkar andra metoder - politikens och inte våldets väg. Regeringen är tydlig i dialogen med företrädare för om vikten av att ta avstånd från våld mot civila och hatpropaganda. Alla parter har ett ansvar att inte bidra till uppvigling, provokationer eller hämnd. Regeringens ambition är att bistånd, som är omfattande, utöver uppsatta mål, ska bidra till att motverka hatpropaganda och uppvigling.
frs · H412296 · 2016-11-15 00:00:00 — Dnr N2016/07010/D Svar på fråga 2016/17:296 av (S) Postnords prissättning av företagspaket har frågat mig hur den nya postlagstiftningen kan säkerställa konkurrenskraften på glesbygden? Först vill jag bara klargöra att () inte styr Postnords prissättning. Postlagen (2010:1045) anger i 3 kap. 2 § att prissättningen av den samhällsomfattande posttjänsten ska vara öppen för insyn, icke-diskriminerande och kostnadsorienterad samt främja ett effektivt tillhandahållande av tjänsten. Postförordningen (2010:1049) anger i 9 § att priset på inrikes övernattbefordran av enstaka postförsändelser som väger högst inte får höjas mer än den årliga förändringen i konsumentprisindex. En av Post- och uppgifter är att övervaka prisutvecklingen i enlighet med postlagen och postförordningens bestämmelser. tillsatte regeringen en utredning med uppgift att se över postlagstiftningen. Utredningens slutbetänkande är ute på remiss till och med och remisstiden för utredningens delbetänkande löpte ut sista september. Regeringen håller på att ta ställning till hur utredningens förslag ska tas om hand och då ingår det självfallet att analysera olika förslags påverkan på samhället, däribland förutsättningarna för företag i lands- och glesbygden. Detta är inte ett arbete jag kan föregripa.
frs · H412298 · 2016-11-16 00:00:00 — Dnr S2016/07047/FS Folkhälso-, sjukvårds- och idrottsministern Svar på fråga 2016/17:298 av (M) Specificering och redovisning av läkemedelsförmånen har frågat mig på vilket konkret sätt jag och regeringen tillsammans med SKL kommer att sammanställa och redovisa hur och var pengarna till landstingens läkemedel används. Som frågeställaren nämner erhåller landstingen ett statsbidrag för kostnaderna för läkemedelsförmåner m.m. För de flesta år har beloppets storlek reglerats genom en ett- eller flerårig överenskommelse mellan staten och SKL. Summan som fastställs i överenskommelsen baseras på en prognos för kostnaderna för läkemedelsförmånerna m.m. som tar fram. I det arbetet följer myndigheten upp kostnaderna för läkemedel inom förmånerna, analyserar orsakerna bakom utvecklingen och gör en bedömning av kommande kostnadsutveckling. I regleringsbrev ingick även att följa upp kostnaderna för användning av läkemedel för behandling av hepatit C. Det finns goda möjligheter att noggrant följa kostnadsutvecklingen för läkemedel såväl på aggregerad nivå som för enskilda landsting och för enskilda produkter. har statistik över all läkemedelsförsäljning i och sammanställer informationen i sin rapport i – analys och prognos. Jag har därför inte för avsikt att vidta ytterligare åtgärder.
frs · H412299 · 2016-11-16 00:00:00 — Dnr Ju2016/08028/ Svar på fråga 2016/17:299 av (S) Lagstiftningen mot droghandel har frågat mig vilka lagstiftningsåtgärder jag avser att vidta för att hindra narkotika- och annan drogförsäljning i och kring miljöer där barn och unga vistas. Jag delar helt uppfattning att det är oacceptabelt att försäljning av narkotika gör att människor och verksamheter vill flytta från ett område. Det är också oacceptabelt att barn och unga utsätts för den här typen av kriminalitet i sina närområden. Den som olovligen och uppsåtligen t.ex. överlåter narkotika döms för narkotikabrott till fängelse i högst . Narkotikabrott som endast resulterar i bötesstraff – ringa narkotikabrott – består i huvudsak av eget bruk eller innehav för eget bruk. I de fall narkotika överlåtits är tillämpning av det ringa brottet i princip utesluten. Överlåtelse av narkotika till ungdomar innebär regelmässigt att brottet bedöms strängare. En omständighet som kan medföra att ett narkotikabrott bedöms som grovt, med en straffskala på fängelse mellan två och , är att gärningen har innefattat systematiskt bedriven överlåtelse till skolelever eller annan ungdom. har regeringen ytterligare skärpt straffen för de allvarligaste narkotikabrotten. Som synnerligen grova brott kan numera bl.a. bedömas gärningar som innebär att narkotika i större omfattning har tillhandahållits ungdomar utan betalning eller om narkotika bjudits ut och sålts på en webbplats till en stor krets av okända köpare, och därmed gjorts lätt åtkomlig för bl.a. ungdomar. För det brottet är straffet fängelse i lägst sex och högst . arbetar bl.a. med riktad patrullering och spaningsinsatser mot försäljning och langning. Därutöver arbetar med synlighet på utsatta platser där nyrekryteringen är stor. Utöver brottsbekämpning måste också de sociala och brottsförebyggande insatserna intensifieras. Narkotikafrågan är högt prioriterad av regeringen och vi kan inte acceptera öppen försäljning av narkotika på gator och torg. Där bör råda nolltolerans.
frs · H412300 · 2016-11-16 00:00:00 — Dnr Ju2016/08029/ Svar på fråga 2016/17:300 av (M) Skärpta straff för allvarliga våldsbrott har frågat mig när regeringen har för avsikt att lägga fram förslag om straffskärpningar för allvarliga våldsbrott och därigenom uppfylla det önskemål framförde till regeringen . Regeringen har för avsikt att besluta en lagrådsremiss i frågan och lämna en proposition till .
frs · H412301 · 2016-11-16 00:00:00 — Dnr S2016/0750/FS Folkhälso-, sjukvårds- och idrottsministern Svar på fråga 2016/17:301 av (M) Underlättande av framtidens forskning (M) har frågat mig på vilket sätt jag avser att garantera att de orimligheter i den nuvarande lagstiftningen av biobanker som bör rättas till kommer att implementeras i rimlig tid så att inte går miste om framtidens forskning. Den nu gällande lagen (2002:297) om biobanker i hälso- och sjukvården m.m. (biobankslagen) trädde i kraft . Bakgrunden till lagen var den snabba utvecklingen inom genetiken och den biomedicinska forskningen. Intresset för insamling av humanbiologiskt material som förvaras inom hälso- och sjukvården hade ökat kraftigt. Redan i den proposition som föregick biobankslagen, propositionen Biobanker i hälso- och sjukvården m.m. (prop. 2001/02:44), framhöll regeringen att tillämpningen av lagen borde följas upp fortlöpande och att de samlade erfarenheterna av lagen borde redovisas efter det att lagen varit i kraft . Den dåvarande regeringen beslutade om att tillsätta en utredning i syfte att se över biobankslagen. Utredningen lämnade 2010 betänkandet En ny biobankslag (SOU 2010:81) som innehöll förslag som skilde sig från den gällande lagen på flera sätt. betänkande remissbehandlades och många av instanserna välkomnade utredningen. Flera remissinstanser hade emellertid synpunkter på centrala delar av betänkandet. Det gällde bland annat att förslagens konsekvenser inte analyserats i tillräcklig mån, att integritetsaspekter inte beaktats i tillfredsställande omfattning, att hänsyn till forskningens villkor inte tagits på ett fullgott sätt och att förslagen var komplexa samt svåröverskådliga. Vid en närmare analys har de brister som finns i nu gällande biobankslag inte fått några tillfredsställande helhetslösningar. förslag har av dessa skäl inte lett till ny lagstiftning. Mot denna bakgrund tillsatte regeringen en särskild utredare med uppdrag att göra en översyn av den lagstiftning som reglerar hanteringen av humanbiologiskt material, s.k. vävnadsprover, och information om proverna i biobanker. Syftet med utredningen är bl.a. att anpassa lagstiftningen så att den underlättar utvecklingen och förbättrar förutsättningarna för användning av prover och uppgifter i svenska biobanker för patientens, hälso- och sjukvårdens och forskningens behov. I uppdraget till utredaren ingår bl.a. se över lagen (2002:297) om biobanker i hälso- och sjukvården m.m., och andra angränsande författningar som har betydelse på området samt lämna förslag på hur humanbiologiskt material med tillhörande information får samlas in, bevaras, användas och lämnas ut för olika ändamål. Uppdraget ska slutredovisas . ser jag ingen anledning att föregripa utredningens arbete.
frs · H412302 · 2016-11-16 00:00:00 — Dnr Ju2016/08030/ Svar på fråga 2016/17:302 av (S) Drönarföretagens svårigheter efter ny dom har frågat mig hur regeringen tänker agera för att underlätta för bolag som arbetar med drönare att fortsätta att bedriva sin verksamhet. Frågan ställs mot bakgrund av att i en dom slagit fast att en kamera som är monterad på en drönare kräver tillstånd enligt kameraövervakningslagen. Drönartekniken har många potentiella användningsområden, t.ex. inom skogs- och jordbruk, räddningsarbete och för journalistiska ändamål. kan drönare användas på ett sätt som innebär att enskilda utsätts för integritetskränkande övervakning. Det är därför viktigt att vi har ett regelverk som tar hänsyn till båda dessa aspekter. Som framhåller tillsatte regeringen en utredning för att se kameraövervakningslag. Trots att lagen var relativt ny kunde regeringen redan då konstatera att det fanns ett behov av att utreda hur den förhåller sig till användning av ny teknik, t.ex. kamerautrustade drönare. Denna fråga pekades därför särskilt ut i uppdraget till utredningen. Utredningen ska också bl.a. analysera hur lagen bör anpassas till den nya EU-rättsliga dataskyddsregleringen som börjar tillämpas . Den nya EU-regleringen innebär en ytterligare harmonisering och att utrymmet för nationell lagstiftning minskar, särskilt när det gäller den privata sektorn. Utredningen kommer att redovisa sitt uppdrag . är jag väl medveten om att den situation som uppkommit är besvärlig för många företag. undersöker därför möjligheten att få ett snabbare svar på just drönarfrågan.
frs · H412303 · 2016-11-16 00:00:00 — Dnr U2016/04847/UH Ministern för högre utbildning och forskning Svar på fråga 2016/17:303 av (L) Treårig tandhygienistutbildning har frågat mig vad det är som är så komplext i frågan om en treårig tandhygienistutbildning. Regeringen beslutade (U2014/03351/UH) att ge i uppdrag att analysera för- och nackdelar med en förlängning av utbildningen till tandhygienistexamen med en omfattning av 180 högskolepoäng. skulle beskriva konsekvenserna av en sådan förlängning för dem som studerar till tandhygienist, för arbetsgivarnas personalförsörjning och för staten. redovisade uppdraget i rapporten av för- och nackdelar med en förlängning av tandhygienistutbildningen. Precis som jag meddelat i mitt tidigare svar till frågeställaren är frågan om en förlängd tandhygienistexamen komplex. bereds frågan om en förändrad examensbeskrivning för tandhygienistexamen i . har därför inom ramen för detta arbete bjudit in representanter bl.a. från ett flertal lärosäten, och till en referensgrupp, som ska biträda departementet i arbetet med examensbeskrivningens utformning. Referensgruppens första möte är planerat att äga rum .
frs · H412304 · 2016-11-21 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:304 av (V) Västsaharier som stoppas från COP 22 av har frågat mig vilka initiativ jag avser ta för att uppmärksamma behandlingen av Suelma Beirouk och för att hon ska få delta på klimatmötet COP22 i på samma villkor som andra delegater och under säkra former. i har lyft behandlingen av Suelma Beirouk med marockanska motparter och FN. I kontakterna har framförts att regeringen förväntar sig att samtliga inbjudna och ackrediterade delegater till COP22 ges möjlighet att delta under konferensen.
frs · H412305 · 2016-11-16 00:00:00 — Dnr Fö2016/01459/MFI Svar på fråga 2016/17:305 av (M) Försvarsmaktens kostnader för statsflyget har frågat mig om jag har för avsikt att se över vilka kostnader dagens organisation av statsflyget innebär för Försvarsmakten och om prissättningen är rimlig utifrån de utgifter som statsflyget innebär för Försvarsmakten. Statsflyget fyller en viktig funktion för att statschefens och den högsta civila och militära ledningens resor ska kunna genomföras på ett säkert och ändamålsenligt sätt. Det är av vikt att säkerställa att behovet av flygtransporter med statsflyget tillgodoses kostnadseffektivt. tillbaka pågår inom en översyn av riktlinjer för statsflyget. Syftet med översynen är att tydliggöra uppgifter, organisation, resurser och basering för statsflyget. Jag vill inte föregå resultatet av denna översyn.
frs · H412306 · 2016-11-23 00:00:00 — Dnr N2016/07052/PBB Svar på fråga 2016/17:306 av Nooshi Dadgostar (V) Kommuners bostadsförsörjningsansvar Nooshi Dadgostar har frågat mig om jag avser att verka för att regeringen ska verkställa det som föreslås i 22-punktsprogrammet rörande kommunala planeringstal och i så fall när. Som ett första steg gavs i uppdrag att i samråd med lämna förslag till hur framtagandet av återkommande bedömningar av bostadsbyggnadsbehovet i hela landet ska organiseras, finansieras och regleras. ska redovisa sitt uppdrag . Som framgår av 22-punktsprogrammet är nästa steg att löpande ska kunna ta fram uppgifter om bostadsbyggnadsbehov på regional nivå. Därefter ska bostadsbyggnadsbehovet omvandlas till kommunala planeringstal genom en process i regi, eller av länsstyrelserna på uppdrag av regeringen. Kommunerna ska genom riktlinjer för bostadsförsörjning och översiktsplan redovisa hur de möter planeringstalen. Jag anser att kommunerna genom sitt bostadsförsörjningsansvar har en mycket viktig roll för att bostadsbyggande ska komma till stånd. I bostadsmarknadsenkät framkom att hälften av landets kommuner följt bostadsförsörjningslagen och tagit fram riktlinjer för bostadsförsörjningen. Andelen har enligt länsstyrelserna ökat inte minst eftersom att antagna riktlinjer för bostadsförsörjning är ett krav för att kunna ta del av stödet till kommuner för ökat bostadsbyggande.
frs · H412307 · 2016-11-23 00:00:00 — Dnr Ju2016/08067/ Svar på fråga 2016/17:307 av (M) Främlingspass och resedokument har frågat mig när jag och regeringen avser följa tillkännagivande och lägga fram ett lagförslag där även utfärdande av främlingspass och resedokument begränsas på samma sätt som för ordinarie svenska pass. Frågeställarens uppfattning är att ändringar i passlagen, i likhet med de ändringar som gjorts för svenska pass, borde vara relativt okomplicerade att genomföra och därför inte bör sammanblandas med mer arbetskrävande åtgärder för att motverka missbruk av uppehållstillståndskort. Regelverket för utfärdande av främlingspass och resedokument återfinns emellertid, till skillnad mot svenska pass, i utlänningslagen och utlänningsförordningen. Därför är det tidigare utförda beredningsarbetet inför ny lagstiftning om svenska pass inte användbart. Ett beredningsarbete gällande främlingspass, resedokument och uppehållstillståndskort pågår inom och regeringen avser att informera om hur tillkännagivandet kommer att hanteras.
frs · H412308 · 2016-11-23 00:00:00 — Dnr A2016/02138/A Svar på fråga 2016/17:308 av (S) Sammanlänkning av de nordiska arbetsförmedlingarnas hemsidor har frågat mig hur jag ser på förslaget att se över möjligheten att länka samman de nordiska ländernas arbetsförmedlingars hemsidor i syfte att göra det enklare att söka arbete och rekrytera arbetskraft från hela . Jag håller med om att det är viktigt att det är lätt att söka arbete och rekrytera arbetskraft från hela . De nordiska ländernas arbetsförmedlingar är sammanlänkade via Eures, som är ett europeiskt nätverk för arbetsförmedlingar. Eures tjänster är en integrerad del av Arbetsförmedlingens service till arbetssökande och arbetsgivare. Arbetsförmedlingen hjälper bl.a. svenska arbetsgivare som vill rekrytera i att hitta rätt kompetens till sina lediga platser. Service erbjuds även till europeiska arbetsgivare som söker arbetskraft från . Sökande som vill söka arbete i andra europeiska länder kan göra detta via den s.k. Euresportalen, som nås via Arbetsförmedlingens webbplats. Arbetsförmedlingen erbjuder också olika typer av stöd och hjälp till arbetssökande för att hitta ett arbete i andra europeiska länder. Hur Arbetsförmedlingens webbplats bäst bör utformas för att erbjuda dessa tjänster till arbetssökande och arbetsgivare lämnar jag åt Arbetsförmedlingen att bedöma.
frs · H412310 · 2016-11-23 00:00:00 — Dnr S2016/07085/FS Folkhälso-, sjukvårds- och idrottsministern Svar på fråga 2016/17:310 av (M) Sjukhusnedläggningar i har frågat mig om det är mitt ställningstagande att en regionombildning skulle innebära nedläggning av sjukhus i , och vilka sjukhus som i så fall ska läggas ned. Som jag har påtalat finns det inte någon koppling mellan regionfrågan som sådan och antalet sjukhus i . Vilka sjukhus och hur många de ska vara är en fråga för landstingen att besluta om, såväl som efter en regionreform.