ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H3111576 · 2016-09-08 00:00:00 — Fråga 2015/16:1576 Pilotverksamheten med nationell stödtelefon av (SD) till Kultur- och demokratiminister (MP) Ett av regeringens förslag till åtgärder mot våldsbejakande extremism har varit en nationell stödtelefon. Den tidigare nationella samordnaren, , stod på och sa följande med anledning av stödtelefonen: ”Vi kan hjälpa dem, det är Röda Korset som håller i det, och koppla vidare dem till personer och nätverk som kan hjälpa dem. Ett oerhört viktigt inslag.” I ett svar på en fråga i , bland annat med anledning av att en enskild kommun hade inrättat en stödtelefon men att det inte fanns någon som svarade i den, meddelade kultur- och demokratiministern att ”pilotverksamheten med en nationell stödtelefon kommer också att fortsätta. Det är viktigt att de som ringer den nationella stödtelefonen kan få konkret stöd i den kommun där de bor, i form av exempelvis information, råd och stöd i dessa frågor”. , , skriver att när tidningen ringde stödtelefonen ”kopplades samtalen till en telefonsvarare”. I en rapport från uttalade en anställd vid stödtelefonen som Röda Korset driver på uppdrag av Nationella samordnaren följande: ”Vi har liksom ingen, och vi är inte intresserade av att ha eller skapa oss någon större kompetens kring att vara mot våldsbejakande extremism.” De anställda rapporterar inte heller till den nationella samordnaren. hade stödtelefonen tagit emot 260 samtal. Ett hundratal besvarades inte, enligt SR Ekot . Röda Korset har fått för att driva stödtelefonen. Trots att det gått efter att den sattes igång (enligt på ) tycks den fortfarande inte fungera. Med anledning av detta vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Vilka åtgärder kommer ministern att vidta för att säkerställa att regeringens stödtelefon ska börja fungera och att inte skattebetalarnas pengar slösas på detta sätt?
fr · H3111577 · 2016-09-09 00:00:00 — Fråga 2015/16:1577 En nationell cykelstrategi och nationella mål för cykling av (L) till Statsrådet (S) beslutade om tillkännagivanden till regeringen som rör cykelpolitiken. Ett av uppdragen till regeringen innebar att regeringen ska återkomma till med en nationell cykelstrategi. påtalade att regeringen i arbetet med att ta fram en sådan strategi bör beakta vad utskottet har anfört om vikten av en sammanhängande cykelinfrastruktur och att cykeln bör betraktas som ett eget transportsätt. har därutöver påtalat vikten av att ta fram ett nationellt mål för cykling. Regeringen har i budgetpropositionen angett att insatser för att främja och öka cyklandet har hög prioritet (prop. 2015/16:1 utg.omr. Regeringen anger vidare att den avser att arbeta för en ökad och säker cykling och att ett led i detta arbete är att i dialog och samarbete med berörda aktörer som kommuner, cykelorganisationer och andra intressenter ta fram en nationell cykelstrategi. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet och regeringen att återkomma till med en nationell cykelstrategi som även kommer att omfatta nationella mål för cykling?
fr · H3111578 · 2016-09-12 00:00:00 — Fråga 2015/16:1578 Otillåten användning av bekämpningsmedel inom EU av (C) till Statsrådet (S) har partier av importerade äpplen från och stoppats i svenska livsmedelsbutiker på grund av i EU otillåtet höga halter av bekämpningsmedel. Det handlar bland annat om bekämpningsmedel som kan påverka det centrala nervsystemet. Även har det visat sig att producenter i EU-länder inte följer det gemensamma regelverket. I bland annat gurka från , äpplen från , olivolja från och apelsiner från har bekämpningsmedel som är förbjudna i EU upptäckts. Detta är mycket bekymmersamt ur flera perspektiv. Dels riskerar svenska konsumenter att få i sig farliga och cancerogena bekämpningsmedel, dels snedvrider det konkurrensen på den inre marknaden. Ett gemensamt regelverk är till för att följas, och när det uppdagas att tillsynen i andra länder inte är tillräcklig utan att livsmedel med förbjudna bekämpningsmedel når konsumenter måste ansvariga politiker agera. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att göra för att otillåten användning av bekämpningsmedel ska upphöra inom EU?
fr · H3111579 · 2016-09-09 00:00:00 — Fråga 2015/16:1579 Återinförande av elevstyrda skolor av (L) till Utbildningsminister (MP) genomförde Socialdemokraterna och en försöksverksamhet som gav landets gymnasier rätt att tillsätta lokala styrelser med elevmajoritet. Själva tanken att eleverna vet bättre än rektorer och lärare om undervisningens innehåll och upplägg är nog det allra tydligaste tecknet på hur långt flumtänkandet gått i den rödgröna skolpolitiken. Liberalerna avskaffade detta som en av de första åtgärderna när vi tog över 2006. I en intervju i öppnade statsrådet för att återigen införa lokala skolstyrelser med elevmajoritet. Från Liberalernas sida har vi varit tydliga med att elevstyrda skolor är en rest av den flumpolitik som bidrog till att svensk skola rasade i internationella kunskapsmätningar. När elever ges makt över centrala beslut om skolans budget, om tjänstetillsättning och om undervisningens utformning underkänner man en hel yrkeskår. Dessutom försvinner ansvarsutkrävandet för verksamheten. Det blir otydligt vem som ska bära ansvaret för en felaktig investering eller för när en elev med särskilda behov inte fått den hjälp och det stöd eleven är berättigad till. Elever ska inte bestämma hur undervisningen ska läggas upp, vilka ämnen man ska ha eller vilka lärare som ska anställas. Det är lärare och rektorer som bestämmer över skolan och skolans verksamhet. Det är mycket olyckligt att utbildningsministern inte ser att förslag och tankar som dessa innebär ett underkännande av en hel yrkeskår. Svensk skolas stora utmaningar handlar om att lyfta kunskapsresultaten och höja läraryrkets status. Det är svårt att komma på argument som talar för att just elevstyrda skolor skulle bidra till en lösning på något av dessa problem. Tvärtom skulle det vara ännu en stöt riktad mot lärarnas auktoritet och status att säga att eleverna vet bättre, och dessutom kan styra skolan bättre. Med anledning av detta vill jag fråga utbildningsminister : Avser ministern att ta initiativ till ett införande av lokala skolstyrelser med elevmajoritet om föreslår detta, och hur bedömer ministern att det i så fall skulle påverka lärarnas status?
fr · H4111 · 2016-09-09 00:00:00 — Fråga 2016/17:1 Samtal om höghastighetstågen av Per Klarberg (SD) till Statsrådet (S) I flera tidningsartiklar , bland annat i , anges det att regeringen ska bjuda in Alliansen och för samtal om höghastighetstågen inför höstens infrastrukturproposition. , ordförande i trafikutskottet, hoppas att samtalen ska leda till en bred uppgörelse över blockgränserna. ”Regeringen kan knappast lägga fram en proposition om en så här stor investering utan att ha en bred förankring,” säger till . Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Kommer att bjudas in av statsrådet och regeringen till eventuella samtal om höghastighetstågen tillsammans med Alliansen?
fr · H41110 · 2016-09-14 00:00:00 — Fråga 2016/17:10 Rättsläget för bistånd som vidareförmedlas genom organisationer av (L) till Statsrådet (MP) Inom internationella bistånd pågår ett omfattande arbete med att förtydliga styrdokument, regleringar och arbetsprocesser. Alliansregeringen slog fast en biståndspolitisk plattform 2014. Den nuvarande regeringen är i färd med att reformera plattformen till ett ”policyramverk för biståndet”. Gemensamt för demokratiska partier är åsikten att biståndspolitiken, liksom annan offentlig verksamhet, ska vara tydligt målstyrd och genomförd i enlighet med god förvaltningssed. Det råder osäkerhet om rättsläget, i förhållande till regeringsformen, för de delar av biståndet som vidareförmedlas genom organisationer som inte är svenska myndigheter. Biståndets stödformer har inte prövats mot begreppen förvaltningsuppgift och myndighetsutövning. Särskilt osäkert är rättsläget för de delar av biståndet som vidareförmedlas av svenska civilsamhällesorganisationer (CSO:er). Med begreppet myndighetsutövning avses förvaltningsrättsliga befogenheter som ger myndigheter rätt att i förhållande till enskilda bestämma om förmån. I det svenska CSO-biståndet finns sedvanan att organisationer som har ramavtal med Sida själva fattar beslut om vilka organisationer och verksamheter som ska vara förmånstagare i svenskt bistånd. Sida gjorde, på UD:s anmodan, en egen översikt av rättsläget 2013 (Sida-pm:et Underlag till UD för utredningen om överlämnande av uppgifter av förvaltningskaraktär inom Sidas utvecklingsarbete från , ärendenr 13/001715). Sida menar att det råder otydlighet kring vilka delar av Sidas verksamhet som utgör förvaltningsuppgifter i regeringsformens mening och att avsaknaden av en tydlig författningsreglering bidrar till att skapa osäkerhet vid genomförande av verksamhet och utveckling av nya samarbetsformer. Detta handlar om regeringsformen. Eftersom det anges just i regeringsformen att förvaltningsuppgift inte får delegeras finns det också goda och genomtänkta skäl för detta. Intentionen bakom att låta förvaltningen och ingen annan ägna sig åt förvaltningsuppgifter är tydlig, och regeringsformen stipulerar också att om delegering ska ske krävs det lagstöd. För att man ska kunna ta ansvarsutkrävande och effektiv hushållning med skattemedel inom internationella bistånd på allvar krävs att regeringen antingen säkerställer lagstöd för att bistånd vidareförmedlas till tredje part eller att man upphör med lagstridig verksamhet. Jag vill mot bakgrund av ovanstående ställa följande fråga: När avser statsrådet att utredningen av rättsläget för bistånd som vidareförmedlas genom organisationer som inte är svenska myndigheter ska vara färdigställd?
fr · H41111 · 2016-09-15 00:00:00 — Fråga 2016/17:11 Auktioneringen av 700-megahertzbandet av (C) till Statsrådet (MP) planeras det så kallade 700-megahertzbandet att frigöras för mobilt bredband. Detta är en förutsättning för att kunna förbättra mobiltäckningen och kapaciteten för mobil kommunikation i hela landet och i synnerhet på vår landsbygd. Nyttjandet av 700-megahertzbandet är en förutsättning för fortsatta möjligheter för människor att kunna bo kvar, driva företag, delta i undervisning, utöva kultur och sociala kontakter också i landsbygdsdelarna av vårt land. PTS annonserade att auktionen av i 700-megahertzbandet startar . senare gav regeringen en särskild utredare i uppdrag att föreslå en utvecklad och säker kommunikationslösning för aktörer inom allmän ordning, säkerhet, hälsa och försvar. Detta innefattar bland annat frågor om frekvensutrymme i 700-megahertzbandet. För att kunna leverera tillräcklig täckning och kapacitet i takt med att allt fler kunder efterfrågar tillgång till kommunikation med alltmer data i alla delar av landet är det nödvändigt att auktionen av 700-megahertzbandet genomförs som planerat, och inte störs eller förskjuts på grund av den nytillsatta utredningen. Auktionen av 700-megahertzbandet är viktig ur flera aspekter: 700-bandet är det enda möjliga alternativet för att de svenska operatörerna ska kunna leverera tillräckligt med kapacitet för att ska kunna uppnå regeringens bredbandsmål, samt EU:s mål om till alla i hela landet. Det måste anses vara prioriterat att undvika en växande digital klyfta mellan stad och land samt att ge alla tillgång till de möjligheter digitaliseringen ger. Det råder inte någon motsättning mellan en auktion av 700-bandet och ett säkert och robust nät för blåljusmyndigheter, då det finns harmoniserade frekvenser att tillgå för detta. Det är tekniskt, juridiskt och organisatoriskt helt genomförbart att säkerställa ett högkvalitativt bredband för skydd och säkerhet och ändå fullfölja auktionen i 700-bandet som planerat och därmed säkerställa nödvändig täckning och kapacitet i glesbygd. Om väljer att använda just 700-megahertzbandet till nämnda blåljusnät, skulle vi vara det enda landet i som avsatt detta till annat än tv eller kommersiella bredbandsnät. Min fråga till statsrådet blir därför: Vad avser statsrådet att göra för att auktionen av 700-megahertzbandet inte ska störas eller försenas med anledning av utredningen om en utvecklad och säker kommunikationslösning för aktörer inom blåljusmyndigheterna?
fr · H41112 · 2016-09-15 00:00:00 — Fråga 2016/17:12 Arktisstrategi av (M) till Utrikesminister (S) Den globala uppvärmningen och klimatförändringarna påverkar . Men issmältningen har också inneburit möjligheter. Naturresurser i området har blivit mer tillgängliga, och handelsvägar kan nu användas . Samarbetet kring och i , som är det viktigaste organet för internationellt samarbete i arktiska frågor, har karaktäriserats av goda relationer och har varit ett gott exempel på fungerande regionalisering. Under Alliansregeringen var ordförandeland i mellan . Den Arktisstrategi som togs fram innan tog över som ordförande betonade klimat och miljö, ekonomisk utveckling och den mänskliga dimensionen. Men den Arktisstrategi som låg till grund för det svenska ordförandeskapet baserades på analyser av de förutsättningar som rådde då. Sedan illegala annektering av och den ryska aggressionen i östra delarna i har vår omvärld och vårt närområde kommit att präglas av ökad osäkerhet. Följaktligen har relationen mellan och väst blivit allt sämre. Dessa spänningar riskerar nu att påverka samarbetet i . En forskningsledare vid konstaterade i medierna (”behöver en ny Arktispolitik” 160904) att ”standardbilden av som en samarbetsregion präglad av låg spänning, samarbete, skydd av den känsliga naturmiljön samt utveckling av näringar utmanas av det allt hårdare geopolitiska klimatet”. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utrikesminister : Avser utrikesministern att ta fram en ny Arktisstrategi och i så fall när?
fr · H41113 · 2016-09-15 00:00:00 — Fråga 2016/17:13 Eget företagande av (C) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) Upphandling och avtal för att starta eget gjordes av Arbetsförmedlingen . Upphandlingen gällde dels bedömningar, uppföljningar och mentorskap för dem som beviljats stöd, dels gällde det starta-eget-utbildningar. Avtalstiden är till och med , det vill säga går ut . Arbetsförmedlingen har ännu inte lagt ut underlag för ny upphandling vilket skulle vara gjort för att ha nya avtal på plats när nuvarande går ut. De anger som skäl, till dem som bedriver verksamheter som upphandlades förra gången, att de har mycket att göra och att alla upphandlingar är försenade. Konsekvensen blir att från finns ingen extern leverantör som kan bedöma nya affärsplaner. De har heller inga starta-eget-utbildningar som kan startas. Vid tidigare förseningar har avtal ibland förlängts. hävdar att man inte kan förlänga nuvarande avtal utan en föregående upphandling. Men har heller inte gjort någon konsekvensanalys av vad som händer utan avtal. Det får självklart konsekvenser för dem som annars hade fått möjlighet att få del av stödet för att starta eget. Det är också avsaknad av respekt för de företag som verkar som externa leverantörer av dessa tjänster. Min fråga är hur Arbetsförmedlingen ska hantera dessa frågor när de inte har stöd av den externa kompetens som de alltid haft. För konsekvenserna om andra insatser uteblir är att ytterst få kommer att bli prövade för stöd till att starta eget. Handläggare som inte arbetat med detta ska ta över även dessa arbetsuppgifter. Risken är att fler tvingas fortsätta som arbetssökande i stället för att själva bygga sin framtida försörjningsmöjlighet. Min fråga till arbetsmarknads- och etableringsminister är: Vad tänker ministern göra för att Arbetsförmedlingen ska hantera ansökningar och övrigt inom programmet starta eget när nuvarande avtal upphör att gälla?
fr · H41114 · 2016-09-15 00:00:00 — Fråga 2016/17:14 Utrikesministerns uttalande om säkerhetspolitiska betydelse av (M) till Utrikesminister (S) Regeringen lägger stor tonvikt vid att utveckla det bilaterala samarbetet med när det gäller försvars- och säkerhetspolitiken. De bilaterala samarbetena, och särskilt det med , framställs av regeringen som alternativ till ett svenskt Natomedlemskap. Med anledning av ovanstående blir det därför märkligt att läsa utrikesminister kommentar på () till nyheten om att och har enats om en fredsplan för . Detta gäller särskilt den bedömning hon gör av möjligheter att agera. Utrikesministern sa i sin kommentar: ”Vi välkomnar och stödjer den här överenskommelsen, men vi har realistiska och nedtonade förväntningar på den. Möjligen kan den lyckas nu när tycker att de har kunnat stärka sin status som stormakt och har inte så mycket mer att sätta emot.” Jag skulle därför vilja fråga utrikesminister följande: Vad menar utrikesministern med uttalandet om att inte har så mycket att sätta emot, och vad betyder det för säkerhetspolitiska roll på en generell nivå?
fr · H41115 · 2016-09-16 00:00:00 — Fråga 2016/17:15 Postservicen av Per Åsling (C) till Statsrådet (MP) För många människor och företag på landsbygden är det helt avgörande med en god postservice. I delar av gör avstånden till butiker att den växande e-handeln har varit en räddning, en bransch som är helt beroende av en god postservice. För andra människor och företag har bredbandet inte alls byggts ut i en utsträckning som gör att digitala tjänster kan ersätta postens verksamhet. Under mina möten med boende och företagare utanför de större städerna är postservicen något som kommer upp. Att kunna förlita sig på att brev och paket kommer fram till mottagaren på ett tryggt sätt och inom rimlig tid är avgörande för många små företag. finns livsviktiga mediciner och andra kritiska försändelser som skickas per post på grund av avståndet till apotek och annan service. har undertecknad med flera kraftfullt motsatt oss Postnords försök att försämra postservicen i , där människor förväntades hämta post från bostaden, enkel resa. Sådana försök från Postnord visar på bristande insikt om det samhällsomfattande uppdrag som Postnord har, och om det behov som företagets kunder har. Det är därför jag med stor oro sett den utredning regeringen tillsatt som syftar till olika typer av sänkningar av kvaliteten i postservicen tillsammans med högre priser. Utredningen ett brev på posten (SOU 2016:27) resonerar via utredaren på om en framtid där det kan bli aktuellt att avstå från att utse en tillhandahållare av posttjänster för paket. Allt detta sker som de kommersiella aktörerna för paketleveranser diskuterar att dra sig ur vissa delar av landet som inte är lönsamma. har remissvaren kommit in och kritiken är massiv från Landsbygdssverige. Att betala mer för en sämre tjänst, som brottas med stora kvalitetsproblem, är naturligtvis inte attraktivt. Såväl företagarorganisationer som Företagarna och LRF och flertalet kommuner, regioner, Småkom och riktar kritik mot utredningen. Delar av förändringarna som utredningen föreslår har redan genomförts i , som har högre priser och fem dagars leverans av brev. Med tanke på att Postnords ekonomiska bekymmer beror på stora förluster i , är det särskilt intressant att notera att alla de ovan nämnda förändringarna sannolikt inte är en lösning på Postnords ekonomiska problem. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att vidta för åtgärder för att säkra en god och likvärdig postservice för hela ?
fr · H41116 · 2016-09-16 00:00:00 — Fråga 2016/17:16 Cykelstrategin av (C) till Statsrådet (S) höll infrastrukturminister ett startmöte för att ta fram en efterlängtad cykelstrategi. Bakgrunden till detta var den cykelutredning (SOU 2012:70) som lade fram. Vid startmötet tillsattes tre externa arbetsgrupper som presenterade sina slutsatser och rekommendationer . Då framhöll regeringen att den nationella cykelstrategin skulle presenteras . Den har ännu inte presenterats. budget skrev regeringen att det skulle satsas på cykelfrämjande åtgärder . Satsningen föreslogs uppgå till 2016 och beräknades till 2017. Vi har en föråldrad trafikplanering som lägger hinder i vägen för utveckling av cykling i kombination med kollektivtrafik och en utbyggnad av trafiksäkrare vägar. har det svenska vägnätet byggts upp med en alltför ensidig inriktning på bilen som det bästa sättet att ta sig fram. Tågtrafiken har förbättrats men det finns stora utmaningar kvar. behöver vi dessutom stärka cyklingen i samhället, inte minst som ett alternativ till bilen och som en kombination till kollektivtrafik. Den förra cykelstrategin lades fram och har mycket hänt. Vi har bland annat fått elcyklar som gör det möjligt att cykla längre sträckor. Kombinationen av kollektivtrafik och cykel är nu möjlig. ser vi en omfattande ombyggnad av vägnätet för att skapa tryggare vägar med bland annat två-plus-ett-vägar. Trafiken blir säkrare och hastigheterna kan höjas. Men dessa vägar riskerar att bli allvarliga hinder för cykling. Den smala remsa som blir kvar vid dessa två-plus-ett-vägar är smal. Ingen vågar cykla på denna smala vägremsa, vilket innebär att utvecklingen av cykelpendling på längre sträckor uteblir. Det är angeläget att vi nu när vi ska få en ny infrastrukturproposition och regionförbunden, i bland annat län, drar igång med framtagandet av regionala cykelstrategier måste få klart från regeringen vilka förhållningsregler och ambitioner som finns i samhället. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : När kommer den efterlängtade cykelstrategin och vad händer med de budgeterade pengarna ?
fr · H41117 · 2016-09-19 00:00:00 — Fråga 2016/17:17 Säkerhet i ny tid av (M) till Utrikesminister (S) överlämnade ambassadör sin utredning Säkerhet i ny tid (SOU 2016:57) till regeringen. I utredningen konstateras att ”det råder vad som allmänt betecknas som ett nytt säkerhetspolitiskt normalläge i . I detta har konfrontationslinjen mellan och Nato förskjutits till ”. Det är nu viktigt att Bringéus utredning lägger grunden till en fördjupad och öppen debatt om ett svenskt Natomedlemskap baserad på fakta. behöver både stärkt försvarsförmåga och säkerhet tillsammans med andra, inte minst med tanke på utvecklingen i vårt närområde. Regeringen har ett ansvar för säkerhet. I det ansvaret ingår att på allvar överväga ett Natomedlemskap. Regeringen måste nu ta Bringéus utredning vidare. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utrikesminister : När ämnar ministern att skicka utredningen i ny tid (SOU 2016:57) på remiss?
fr · H41118 · 2016-09-19 00:00:00 — Fråga 2016/17:18 Kontroll av försändelser till intagna i rättspsykiatrisk tvångsvård av (S) till Statsrådet (S) Jag har tidigare frågat statsrådet om möjligheten att kontrollera försändelser till intagna i rättspsykiatrisk tvångsvård. Statsrådet menade då att det inte fanns anledning att ändra reglerna. Upprinnelsen till frågan var att cheferna vid landets rättspsykiatriska regionkliniker slagit larm om att patienter smugglat in skjutvapen, brandfarliga vätskor, narkotika och andra föremål som utgör en allvarlig fara för både patienter och personal. På fråga från regionklinikerna konstaterade för vård och omsorg att nuvarande lagstiftning inte ger regionklinikerna generell rätt att röntga all inkommande post, trots att man fattat beslut om allmän inpasseringskontroll. Enligt uppgift är införsel av potentiellt farliga föremål fortfarande ett stort problem. har klinikerna rätt att kontrollera alla besökare, till exempel genom att röntga medhavda väskor. Väljer man att i stället skicka brev eller paket får dessa inte kontrolleras. Det är orimligt. Självklart ska ingripande åtgärder vägas mot medborgarnas fri- och rättigheter. Men både patienter och personal har rätt till trygghet. Med anledning av detta vill jag därför igen fråga statsrådet : Hur avser statsrådet att agera för att komma till rätta med den situation som råder på de rättspsykiatriska regionklinikerna?