ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H3121257 · 2016-06-01 00:00:00 — Svar på fråga 2015/16:1257 av (SD) Erkännande av Somaliland har frågat mig om jag avser verka för ett erkännande av Somaliland som självständig nation. Somaliland har inte erkänts som självständig stat av något land och är inte heller medlem i den Afrikanska unionen. FN, EU och AU stödjer den fredsprocess som pågår mellan regionerna Somaliland och Puntland. Även stödjer fredsprocessen och ger stöd till dialog mellan den federala regeringen och Somaliland. Regeringen anser inte att ett erkännande skulle gynna fredsprocessen. Regeringen ser därför inte anledning att ompröva tidigare regeringars inställning i denna fråga.
frs · H3121258 · 2016-06-01 00:00:00 — N2016/03646/SB Svar på fråga 2015/16:1258 av (V) Nattågen till har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att förändra SJ AB:s uppdrag och därmed stärka förutsättningarna för förbättrad turtäthet i nattågstrafiken i och för tågtrafiken i allmänhet. Låt mig inleda med att säga att den här regeringen gärna ser att fler tar tåget. Väl fungerande tågförbindelser anser jag vara en viktig förutsättning för både arbetspendling och fritidsresande. När det gäller nattågstrafiken till har denna gått med stora underskott för och någon tillströmning av fler resenärer som kan leda till en marknad som långsiktigt kan bära trafiken på kommersiella grunder verkar inte vara inom synhåll. Om inget annat järnvägsföretag etablerar sig på den relevanta marknaden ska istället göra en transportpolitisk grundad bedömning av om myndigheten ska vidta åtgärder för att förbättra försörjning med interregional kollektivtrafik. Jag utgår från att fullgör sin uppgift på ett effektivt och korrekt sätt. Regeringen har tillträde 2014 sett det som viktigt att förstärka järnvägsunderhållet för att minska trafikstörningar och andra problem som orsakar enskilda resenärer, samhället och näringslivet onödiga kostnader. Mot denna bakgrund satsas nu på ett kraftigt förstärkt järnvägsunderhåll. Det handlade om och handlar om –2018. I enlighet med förslag i budgetpropositionen sker därutöver ytterligare fortsatta satsningar på järnvägsunderhåll i landsbygd med –2019. Min bedömning är att denna storsatsning på järnvägsunderhåll leder till en ökad attraktionskraft för järnvägen.
frs · H3121259 · 2016-06-01 00:00:00 — Dnr Ju2016/04046/ Svar på fråga 2015/16:1259 av (SD) Sanktionsmöjligheter mot riksdagsledamöter som missköter uppdraget har frågat mig om jag och regeringen har några planer på att utreda frågan om att införa någon form av sanktionsmöjligheter gentemot riksdagsledamöter som uppenbart missköter sitt riksdagsuppdrag. All offentlig makt i utgår från folket och är folkets främsta företrädare. Mandaten i fördelas mellan partier, men uppdraget att vara riksdagsledamot är personligt. Det är ett förtroende som den enskilda riksdagsledamoten har att förvalta gentemot väljarna. Det politiska ansvaret för hur uppdraget har utförts utkrävs sedan genom de allmänna valen till . Denna ordning gäller och är också grundlagsreglerad. Den nuvarande regleringen om ekonomiska villkor för ledamöter har själv tagit initiativ till och beslutat om genom att införa en särskild lag om detta. Så har även varit fallet i fråga om mer genomgripande ändringar i sak av bestämmelserna i lagen. Min utgångspunkt är att det är en lämplig ordning.
frs · H3121260 · 2016-06-01 00:00:00 — Dnr Fi2016/02056/UR Svar på fråga 2015/16:1260 av (S) Löntagarnas situation vid upphandling har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att stärka löntagarnas situation vid upphandling. Det är en självklarhet att löntagare som är sysselsatta genom offentliga upphandlingar ska ha skäliga arbetsvillkor. Regeringen föreslår därför i en lagrådsremiss bestämmelser i de nya kommande upphandlingslagarna som syftar till att säkerställa detta. Upphandlande myndigheter och enheter ska kräva att leverantörernas personal har lön, semester och arbetstid som minst enligt lag och kollektivavtal och får även kräva att andra villkor som främst försäkringar och tjänstepensioner följs. Förslagen ska ingå i den kommande propositionen om nytt regelverk om upphandling som regeringen avser att lämna till före sommaruppehållet. Regeringen har också för avsikt att i den kommande nationella upphandlingsstrategin göra myndigheterna än mer delaktiga i arbetet att genom upphandlingar stärka löntagarnas situation och öka sysselsättningen.
frs · H3121262 · 2016-06-01 00:00:00 — Svar på fråga 2015/16:1262 av (V) Våldsvågen i har frågat mig om vilka initiativ jag avser vidta för att som enskilt land och som medlem i EU och FN ska verka för att genomför nödvändiga reformer och säkerställer säkerheten för oppositionen? befinner sig i, som riktigt påtalar, en mycket svår situation. Läget har förvärrats och komplexiteten tilltagit : politiskt, militärt och humanitärt. har landet drabbats av flera omfattande terroristattacker. Bakom dessa attacker ligger ISIL/Daesh och associerade grupper. Den militära offensiven för att återta områden från Daesh intensifieras, med stora behov av försoning och stabilisering som följd. Den politiska krisen är en reaktion på premiärminister ansträngningar att genomföra reformer, också i syfte att skapa ett mindre sekteristiskt politiskt system. Starka motsättningar i parlamentet har lett till en politisk låsning, vilken ytterligare spätt på folkligt missnöje och lett till demonstrationer. Irakiska myndigheter måste göra ansträngningar för att åstadkomma en deeskalering av den pågående krisen och säkerställa att rätten till att fredligt demonstrera säkerställs. påtalar, såväl bilateralt, som genom EU och FN, konsekvent vikten av reformer i , inte minst för att stärka rättssystemet och motverka korruption. Vi påtalar också kontinuerligt behovet av försoning och ett inkluderande demokratiskt styre. antog EU rådsslutsatser i linje med detta, samt gjorde ett uttalande i vilket samtliga irakiska politiska ledare uppmanades att inleda samtal och dialog för att lösa den pågående krisen. är ett av de länder som allra tydligast driver på för att militära insatser mot Daesh tidigt måste kompletteras med försonings- och långsiktiga stabiliseringsinsatser i befriade områden. bidrog vi med till () för , och har som en av de stora givarna fått en plats i fondens styrgrupp. ger även kapacitetshöjande stöd till premiärminister statsrådsberedning samt lokal förvaltning i några irakiska provinser. Utöver det riktade stödet är även en av de största humanitära givarna till ; mellan 2011-16 uppgår vårt humanitära bistånd till .
frs · H3121263 · 2016-06-01 00:00:00 — Svar på fråga 2015/16:1263 av (V) Hot om inskränkningar i HBTQ-personers rättigheter i har frågat mig vilka initiativ jag avser vidta för att som såväl enskilt land som medlem i EU ska agera för att värna HBTQ-personers rättigheter i och förhindra att landet förbjuder samkönade äktenskap. Som redogör för i sin fråga är situationen i för HBTQ-personer problematisk på många sätt. De utbredda negativa attityder och fördomar som råder bland stora delar av befolkningen är oroande. Till bilden hör också att det finns krafter både inom och utom som försöker använda HBTQ-frågornas sprängkraft för att underminera stödet för landets EU-närmande, vilket ytterligare ökar gruppens utsatthet. I våra kontakter med georgiska företrädare understryker vi behovet av att på politisk nivå motverka fördomar och negativa attityder i samhället, inte minst vad gäller HBTQ-personer. Den politiska utvecklingen i kring dessa frågor är tvetydig. Å ena sidan finns en insikt hos ledande politiker om att ambitionen att närma sig EU innebär att landet måste leva upp till EU:s krav vad gäller HBTQ-personers fulla åtnjutande av de mänskliga rättigheterna. Å andra sidan har man från regeringens sida inte varit beredd att fullt ut försvara denna linje i offentligheten. Det är värt att notera att den georgiska lagstiftningen innehåller ett lagförbud mot samkönade äktenskap. En viktig framgång nåddes 2014 när antog en långtgående antidiskrimineringslag som explicit omfattar sexuell läggning och könsidentitet som diskrimineringsgrund. Lagen infördes i linje med de krav EU ställt upp för att kunna ge georgiska medborgare möjlighet att resa utan visum till Schengenområdet. Detta visar hur EU-närmandet kan fungera som drivkraft för reformer även i svåra frågor. var drivande inom EU för att en bred antidiskrimineringslagstiftning skulle finnas med bland de krav som EU ställde och vi fortsätter nu att nära följa hur lagen implementeras. Inom ramen för omfattande utvecklingssamarbete i kanaliseras stöd till HBTQ-personers mänskliga rättigheter genom organisationerna RFSL, och Kvinna till Kvinna. Arbetet är inriktat på erfarenhetsutbyte och opinionsbildning. Det är samarbetsorganisationerna på plats som bäst kan avgöra vad som är effektivt och fungerande i den lokala kontexten. Arbetet kräver såväl uthållighet som långsiktighet.
frs · H3121264 · 2016-06-01 00:00:00 — Svar på fråga 2015/16:1264 av (V) Den oroväckande politiska utvecklingen i har frågat mig vilka initiativ regeringen avser vidta för att värna demokratin i och motverka reformer som kommer att leda till ökade sociala klyftor och undergräva urfolkens rättigheter. Den brasilianska regeringen har arbetat för att lyfta miljoner brasilianare ur fattigdom. Det finns många frågor där och är likasinnade och där vi arbetar mot likartade mål globalt. Detta har inte förändrats av de pågående processerna. röstade den brasilianska senaten för att tillfälligt avsätta Dilma Rousseff från presidentämbetet om och bekräftade därmed det beslut som landets deputeradekammare hade fattat . , då senaten har att ta ställning till anklagelserna mot Rousseff, styrs landet av en interimsregering som leds av tidigare vicepresidenten . Som påpekar består den interimistiska brasilianska regeringen enbart av män. Som företrädare för en feministisk regering vill jag gärna se att både kvinnor och män finns representerade på viktiga politiska poster. är en demokrati med ett självständigt rättssystem. Möjligheten att driva en riksrättsprocess i syfte att avsätta en president ryms inom den brasilianska konstitutionen och instrumentet har använts tidigare. Det ankommer inte på mig att spekulera i politiska motiv. Den har tilltro till det brasilianska demokratiska systemet och till att rättsstatens principer respekteras inom de processer som pågår. och har ett brett och väl etablerat samarbete inom ramen för ett bilateralt strategiskt partnerskap. Inom det förs en löpande politisk dialog, där mänskliga rättigheter tillhör de ämnen som berörs. Vidare har även EU ett strategiskt partnerskap med , inom vars ram en regelbunden politisk dialog samt en dialog om mänskliga rättigheter, inklusive urfolks rättigheter, ingår.
frs · H3121265 · 2016-06-01 00:00:00 — Dnr N2016/03711/ITP Svaret är avsett att lämnas . Svar på fråga 2015/16:1265 av (M) Nedsläckning av kopparnätet har frågat närings- och innovationsministern vilka konkreta åtgärder han avser att ta initiativ till för att säkerställa att telekommunikationerna på landsbygden inte försämras genom nedsläckningen av kopparnätet. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Enligt ersätts nu delar av det gamla kopparnätet successivt då det inte anses leva upp till framtida behov av kapacitet och driftsäkerhet. Det innebär att de kunder som får tjänster levererade via kopparnätet istället kommer att få dessa i första hand via mobilnäten eller fibernät där sådana byggs. Jag kan förstå att det finns de som är oroliga för vad som kommer att hända när säger upp de fasta xDSL-abonnemanget via kopparnäten. har ett stort ansvar för att se till att informationen når fram till de konsumenter, kommuner och operatörer som berörs av avvecklingen. De operatörer som hyr eller säljer tjänster på AB:s nät, eller har samlokaliserad utrustning i telestationer som läggs ned, har också ett ansvar för att informera sina egna abonnenter även om förändringarna genomförs av . Information lämnas till kommuner, företag och privatkunder via brev, hemsidor och sammankomster. () svarar också på frågor via sin upplysningstjänst. PTS uppdrag är att säkerställa att alla har tillgång till telefoni och grundläggande internet om minst /sekund. Målet i bredbandsstrategin är att av alla hushåll och företag bör ha tillgång till bredband med hastigheten /s . Dessutom ska goda förutsättningar ges för en väl fungerande konkurrens och främjande av investeringar i bredband i mer glesbebyggda områden. En viktig utgångspunkt är att telefoni och bredband tillhandahålls av marknadens aktörer. Regeringen har dock, inom ramen för landsbygdsprogrammet, avsatt i stöd till bredbandsutbyggnad i områden där marknaden inte bygger ut. Det är en fördubbling i förhållande till förra programperioden. Därtill har regeringen även möjliggjort satsningar på till ortssammanbindande nät inom regionalfondsprogrammen i de norra delarna av landet. Regeringen har också möjliggjort att frekvenser i 700 MHz-bandet ska kunna användas för mobila datakommunikationstjänster . Målsättningen med insatserna är bl.a. att skapa möjligheter till bättre bredbands- och mobiltäckning på landsbygden. har av fasta hushåll och företag i hela landet täckning med mobilt bredband via LTE (4G). inrättades regionala bredbandskoordinatorer, som ska vara en kontaktpunkt för både offentliga och privata aktörer i länet. De ska bland annat stödja kommunerna i deras arbete med bredbandsfrågor. De är också informerade om AB:s nedläggning av kopparnätet och har med sig detta i sitt arbete. Regeringen och PTS kommer att noga att följa AB:s arbete med avvecklingen av kopparnätet.
frs · H3121266 · 2016-06-01 00:00:00 — Svar på fråga 2015/16:1266 av (M) Prioritering av SRHR-frågor har frågat mig varför jag valde att inte ta upp frågor som rör SRHR på min resa till . Respekten för mänskliga rättigheter, inklusive kvinnors fulla åtnjutande av dessa, var ett av huvudbudskapen under mitt besök på . Jag framförde detta med tydlighet under alla mina möten. Det är välkänt att regeringen har en feministisk utrikespolitik, och att jämställdhet och kvinnors åtnjutande av mänskliga rättigheter, inklusive sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR) är frågor som regeringen driver i många forum. Att bekämpa sexuellt våld och verka för att ansvariga ställs till svars är en för mig självklar del i detta. var medförslagställare när för mänskliga rättigheter antog resolutionen om . I förhandlingarna drev med framgång att behovet av att utreda och utkräva ansvar för sexuellt och könsbaserat våld skulle ingå i resolutionen. Under mitt besök i hade jag bl.a. möten med landets president, premiärminister, utrikesminister samt talman. Vid dessa möten tog jag upp vikten av att MR-rådsresolutionen nu genomförs fullt ut. Jag höll även ett publikt anförande om feministisk utrikespolitik och kvinnors roll i freds- och statsbyggande på i . Inom ramen för detta lyfte jag fram vikten av att bekämpa sexuellt och könsbaserat våld med utgångspunkt från mitt tidigare FN-uppdrag.
frs · H3121267 · 2016-06-01 00:00:00 — Dnr Ju2016/04069/ Svar på fråga 2015/16:1267 av (M) Försenade utbetalningar från har frågat mig när kommunerna kan räkna med att få den ersättning från som de har rätt till. har även frågat mig om den skuld som hade till kommunerna är upptagen som skuld i redovisning . Staten ersätter kommunerna för deras kostnader för flyktingmottagandet. Det handlar främst om ersättning för mottagandet av ensamkommande barn. var antalet asylsökande exceptionellt högt. Förutom att detta har inneburit påfrestningar på det svenska samhället i stort har det även inneburit en ökning av antalet ansökningar om ersättning. 2016 tog emot lika många ansökningar om ersättning som . För att hantera den stora ärendemängden har fördubblat antalet anställda på de enheter som hanterar ersättningar till kommunerna. Myndigheten har även vidtagit organisatoriska förändringar för att effektivisera hanteringen. Myndigheten räknar därför med att handläggningstiden för ersättningarna kommer att vara nere vid slutet av året. De ersättningar för kommunens kostnader som var kända för är periodiserade som kostnader , vilket framgår av årsredovisning.
frs · H3121268 · 2016-06-01 00:00:00 — Dnr Ju2016/04116/ Svar på fråga 2015/16:1268 av (L) Tillsättning av områdespoliser har frågat mig hur många områdespoliser som har tillsatts i särskilt utsatta områden och om jag och regeringen är tillfreds med genomförandet av beslut om ny polisreform. En av regeringens främsta prioriteringar är att säkerställa ombildningen av polisen till en myndighet. Det är en av de mest omfattande organisationsförändringarna inom staten och genomförs där stora omvärldsförändringar påtagligt har påverkat det svenska samhället och inte minst verksamhet. Ombildningen av polisen till en myndighet är en viktig förklaring till att har kunnat kraftsamla för att hantera både migrantströmmarna och den förhöjda terrorhotnivån. har presenterat en rapport i vilken myndigheten identifierat 53 utsatta områden i som också har en allvarlig brottslighet. Av dessa identifieras 15 områden som särskilt utsatta. Baserat på kartläggningen arbetar vidare med riktade insatser mot brottsligheten i dessa områden. Polisen ökar sin närvaro i dessa områden genom resursförstärkningar av olika slag, bland annat genom inrättandet av områdespoliser. har redovisat att rekryteringen av områdespoliser påbörjades och kommer att intensifieras . Det varierar dock mellan polisregionerna hur långt man har kommit i tillsättandet av områdespoliser. Arbetet med att ombilda polisen är omfattande och komplext och det kräver långsiktighet och uthållighet. Det är därför inte förvånande att långsiktiga och strategiska resursförflyttningar kan ta tid att genomföra. För att följa upp genomförandet av reformen har regeringen därför gett Statskontoret i uppdrag att utvärdera ombildningen i förhållande till dess mål och syfte. Regeringen har genom regleringsbreven löpande gett i uppdrag att redovisa det fortsatta genomförandet av ombildningen. Jag följer detta arbete mycket noggrant för att förvissa mig om att intentionerna med ombildningen uppfylls.
frs · H3121269 · 2016-06-01 00:00:00 — Dnr U2016/02582/GV Svar på fråga 2015/16:1269 av (M) och betygsättning har frågat utbildningsminister om han avser att inom ramen för regleringsbrev ta fram tydligare riktlinjer som säkerställer att samtliga elever oavsett årskull bedöms på samma vis när de söker högre utbildning. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Regeringen anser att det är av mycket stor vikt att betygssättningen genomförs på ett likvärdigt sätt. Regeringen gav därför i uppdrag att utvärdera den nya betygsskalan och kunskapskravens utformning. fick även i uppdrag att lämna förslag till åtgärder för att möta de eventuella problem som utvärderingen visar. redovisade utvärderingen (U2016/02217/S). Utvärderingen visar bland annat att både lärare och elever upplever vissa problem med den nya betygsskalan, till exempel att kunskapskraven inte är tillräckligt tydliga för de olika betygsstegen. föreslår ett antal åtgärder för att förbättra och underlätta bedömning och betygssättning. En av dessa åtgärder är att tydliggöra informationen om hur betygsstegen B och D bör användas. Detta förtydligande av B och D är i enlighet med intentionen med den nya betygsskalan enligt propositionen En ny betygsskala (prop. 2008/09:66). I propositionen anges att särskilt väl utvecklade kunskaper inom något eller några områden för högre betyg kan kompensera att eleven inte uppfyller kraven fullt inom ett eller ett par andra områden. Det är således inte fråga om olika moment utan om olika delar av kunskapskrav som utrycker olika förmågor som eleven ska uppfylla för ett visst betygssteg. Regeringen delar uppfattningen att det är av största vikt att elever bedöms på samma sätt när de söker till vidare utbildning. Av den anledningen gav regeringen en särskild utredare i uppdrag att se över tillträdessystemet för högre utbildning(dir 2016:24). förslag till åtgärder diskuteras inom och regeringen följer utvecklingen noga.
frs · H3121270 · 2016-06-01 00:00:00 — Dnr N2016/03774/PUB Svar på fråga 2015/16:1270 av (KD) Flexibla bygglov för förskolor har ställt frågan till min företrädare som bostadsminister om han avser att vidta några åtgärder för att förändra lagstiftningen så att den ger kommunerna bättre förutsättningar för att tillhandahålla förskoleplatser. Sedan ställde frågan har jag övertagit ansvaret för plan- och byggfrågorna inom regeringen. Ett tidsbegränsat bygglov får enligt (2010:900), om det begärs, ges för en åtgärd som uppfyller någon eller några men inte alla förutsättningar som krävs för ett permanent bygglov om åtgärden avses att pågå . Mark- och har, liksom tidigare Regeringsrätten, i ett antal domar framhållit att en grundläggande förutsättning för att ett tidsbegränsat bygglov ska beviljas är att den sökta åtgärden avser ett behov som verkligen är tillfälligt. Detta är således ingen ny praxis. En kommun ansvarar för att tillgodose kommuninvånarnas behov av förskoleplatser. Utflyttning och inflyttning till kommunen, generationsväxlingar, variationer i antalet barn som föds och bebyggelseförändringar medför att behovet av förskoleplatser inom en kommun varierar . En mycket stor tillfällig variation av behovet av förskoleplatser är ett typexempel på när ett tidsbegränsat bygglov kan ges enligt Mark- och praxis. Om behovet av förskoleplatser inte är tillfälligt är det viktigt att kommunerna planerar långsiktigt så att förskolornas lokaler uppfyller plan- och bygglagens alla krav, ger möjlighet att bedriva en verksamhet i enlighet med skollagens och läroplanens intentioner och därmed ger barnen en fullgod miljö att vistas i. Att kraven på goda ute- och innemiljöer följs är särskilt viktigt när det är fråga om barn. Jag har inte för avsikt att förändra lagstiftningen gällande tidsbegränsade bygglov för bl.a. förskolor. Under vilka förutsättningar som tidsbegränsade bygglov kan komma i fråga prövas emellertid relativt ofta av domstolarna. Mot den bakgrunden följer regeringen noga hur praxis utvecklas inom området för att snabbt kunna vidta åtgärder om behov av detta uppstår.
frs · H3121271 · 2016-06-01 00:00:00 — Svar på fråga 2015/16:1271 av (V) ISDS/ICS även inom EU har frågat innovations- och näringsminister om regeringen avser informera och näringsutskottet om ett ”förslag från fem EU-länder om ISDS/ICS även inom EU och om regeringens ståndpunkt i frågan”. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Låt mig förtydliga att dokumentet från ett antal medlemsstater som hänvisar till är ett informellt arbetspapper som riktas till kommissionen. Papperet har för information delgetts övriga medlemsstater genom användning av distributionsnätverket för handelspolitiska kommittén för tjänster och investeringar. Kommitténs mandat gäller EU:s externa handelspolitik och inte EU interna frågor. Dokumentet har därför inte, och kommer heller inte, att behandlas i den handelspolitiska kommittén. Gällande sakfrågan är bakgrunden att kommissionen anser att bilaterala investeringsskyddsavtal mellan EU-länder strider mot unionsrätten. Kommissionen har inlett förfaranden mot flera medlemsstaters investeringsavtal, bl.a. . Parallellt har kommissionen inlett en dialog med medlemsstaterna för att diskutera investeringsskyddet på den inre marknaden. Regeringen har i sitt svar till kommissionen framfört att kan acceptera att säga upp sina bilaterala investeringsskyddsavtal med andra medlemsstater men det måste ske samordnat av alla berörda EU-stater, under gemensamma former och med säkerställande av förutsebarhet samt att fortsatt skydd tillförsäkras investerare även efter en uppsägning. Då det framtida investeringsskyddet på den inre marknaden rör alla medlemsstater inväntar regeringen ett förslag i frågan från kommissionen. Regeringen avser att informera om den aktuella frågan om ett formellt förslag presenteras av kommissionen gällande investeringsskydd mellan EU-länder eller om regeringen anser att det är påkallat av andra skäl.