ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H412458 · 2016-12-14 00:00:00 — Fö2016/01593/SI Svar på fråga 2016/17:458 av (L) Stopp för uthyrningen av hamn (L) har frågat om jag är beredd att vidta någon åtgärd för att stoppa uthyrningen av hamn till Nord Stream 2, och i så fall vad? Bolaget 2 AG lämnade en ansökan till regeringen om tillstånd enligt lagen (1966:314) om kontinental-sockeln för nedläggning av en gasledning i . Ansökan bereds inom i enlighet med den svenska kontinentalsockel-lagen och . Nord Stream 2 vill ha tillgång till svenska hamnar i och för att mellanlagra materiel. Regeringen måste självfallet värna nationella säkerhets- och försvarspolitiska intressen. Med tanke på utvecklingen i vår omvärld i allmänhet och i i synnerhet är det ett svenskt strategiskt intresse att ha en militär närvaro på . Denna närvaro har en stabiliserande effekt på den militär-strategiska situationen i . Regeringen ser, baserat på myndigheternas bedömning, att användning/uthyrning av de berörda hamnarna påverkar svenska försvarspolitiska intressen negativt. Om Nord Stream 2 använder de aktuella hamnarna skulle detta kunna riskera förutsättningarna för att genomföra den försvarspolitiska inriktningen 2016-2020 enligt nuvarande planering. Regeringen är mån om att berörd kommun och region, inför de beslut de har att fatta, har en god insikt om Nord Stream 2-projektets säkerhets- och försvarspolitiska aspekter. I detta syfte genomförde utrikesministern och jag ett möte på UD med ordförande på och kommunstyrelsens ordförande i . Vid mötet upplystes även om att det finns anledning att se över om vissa författningsändringar behöver göras för att tillgodose skyddet av vissa särskilt skyddsvärda objekt.
frs · H412459 · 2016-12-14 00:00:00 — Dnr S2016/07569/FST Barn-, äldre- och jämställdhetsministern Svar på fråga 2016/17:459 av (V) Ratificering av tilläggsprotokollet till (V) har frågat statsrådet om hon avser att ta initiativ för att ska ratificera tilläggsprotokollet till FN:s konvention om de sociala, ekonomiska och kulturella rättigheterna. Regeringen tar internationella åtaganden på stort allvar. Regeringen har därför i en skrivelse till redogjort för sin strategi för det nationella arbetet med mänskliga rättigheter och lämnat en lägesrapport om internationella åtaganden om mänskliga rättigheter (Skr. 2016/17:29). Strategin tar sin utgångspunkt i det nya målet för politiken för mänskliga rättigheter som antagit, nämligen att säkerställa full respekt för internationella åtaganden om mänskliga rättigheter. Såvitt avser det fakultativa protokollet till FN:s konvention om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter konstateras i skrivelsen att inte har ratificerat protokollet men att frågan om en eventuell ratificering analyseras i . Svaret på fråga är således att frågan om en eventuell ratificering analyseras vid . Barn- äldre och jämställdhetsminister
frs · H412460 · 2016-12-14 00:00:00 — Dnr N2016/07643/SK Svar på fråga 2016/17:460 av (M) Brott mot timmerförordningen. har frågat om jag och regeringen gör en analys av ett domslut som gäller timmerförordningen och om domen kommer att påverka min och regeringens ståndpunkter och prioriteringar i kommande ärenden som rör timmerförordningen på nationell nivå och EU-nivå. Det är min och regeringens fulla övertygelse att virket som förbrukas i svensk industri och av svenska konsumenter ska komma från lagliga avverkningar, oavsett om ursprunget är svenskt eller utländskt. Basen för ett trovärdigt och lagligt skogsbruk är att producentlandet har en lagstiftning som tillämpas, en trovärdig skogsmyndighet utan korruption och en tydligt definierad äganderätt till skogsresursen. I många länder är detta inte alltid uppfyllt. Domen från Förvaltningsrätten i (mål nr 2095-16) har inte överklagats och har vunnit laga kraft. Förvaltningsrätten är den första instansen i prövningskedjan. Regelverket utgörs av en EU-förordning (och rådets förordning (EU) nr 995/2010 om fastställande av skyldigheter för verksamhetsutövare som släpper ut timmer och trävaror på marknaden) och en översyn av denna förordning ligger inte på EU:s bord . Jag som minister ska inte ha synpunkter på ärenden som rör tillämpning av lag. Jag kan meddela att regeringen följer här, likaväl som på andra områden, den rättspraxis som utvecklas. Mot bakgrund av det jag beskrivit anser jag att det inte finns skäl att kommentera detta avgörande, förutom att jag anser att det är bra att befintligt regelverk tillämpas.
frs · H412461 · 2016-12-14 00:00:00 — Dnr N2016/07648/DL Svar på fråga 2016/17:461 av (M) En har frågat mig om den föreslagna EU-plattformen för djurskydd kommer innehålla tvingande lagstiftning och i förlängningen också medföra förändringar i svensk lagstiftning. Syftet med en plattform för djurskydd är att bidra till ett stärkt djurskydd inom EU. Plattformen kommer att kunna bidra till detta på flera sätt bl.a. genom att underlätta kommunikation samt utbyte av erfarenheter och bästa praxis mellan berörda aktörer och bidra ett bättre genomförande av befintlig lagstiftning. Plattformen kommer också att kunna koordinera och stimulera initiativ på olika nivåer inom EU, utveckla partnerskap, sprida kunskap och information om forskning och inspirera berörda parter att åta sig åtgärder som stärker djurskyddet. Jag bedömer att arbetet inom plattformen i förlängningen även kommer att kunna fungera som startpunkt för en dialog som kan leda till att kommissionen utarbetar förslag på ny lagstiftning inom djurskydds-området. har höga ambitioner när det gäller djurvälfärd och djurhälsa och jag avser att fortsätta arbetet för att höja djurskyddsnivån i EU. Förslaget om en plattform är en viktig åtgärd för att nå detta mål och jag är mycket nöjd med att kommissionen nu tydligt har deklarerat att en plattform kommer att inrättas .
frs · H412462 · 2016-12-14 00:00:00 — Dnr Ju2016/08851/ Svar på fråga 2016/17:462 av (V) enligt Dublinförordningen har frågat mig om jag avser att ta initiativ för att säkerställa att rätten till familjeåterförening enligt Dublinförordningen upprätthålls. Utgångspunkten för fråga är situationen för asylsökande i . Vad gäller asylsökande i som har familjemedlemmar i finns det möjligheter enligt regelverket att få sin asylansökan prövad i på grund av anknytning till familjen här. Angående grekiska myndigheters kapacitet bidrar aktivt med stöd och personal till genom EASO, det europeiska stödkontoret för asylfrågor. har fem personer utstationerade i , dels som experter inom omplaceringsprogrammet, dels i med stöd till den grekiska asylmyndigheten i Dublinfrågor.
frs · H412463 · 2016-12-14 00:00:00 — Dnr Ju2016/08852/ Svar på fråga 2016/17:463 av (V) för syrier har frågat mig om jag avser att ta initiativ till att säkerställa att rätten till familjeåterförening efterlevs för de syrier som finns kvar i och har familj i . Låt mig börja med att påminna om att antalet asylsökande som sökte sig till var rekordhögt. har 143 000 syrier totalt sett kommit till . Antalet asylsökande har lett till att vi fortfarande har påfrestningar för det svenska asylsystemet och även för andra centrala samhällsfunktioner. Generellt har haft mer generösa regler för anhöriginvandring än de andra medlemsstaterna i EU. Regeringen har därför genom att bl.a. införa den så kallade tillfälliga lagen vidtagit åtgärder för att få fler att söka asyl i andra EU-länder. Lagen är tidsbegränsad och gäller i högst . När lagen har varit i kraft kommer regeringen att bedöma om det finns behov av att den även ska gälla av giltighetstiden. De som sökte asyl i är på olika sätt undantagna från den tillfälliga lagens begränsningar av rätten till familjeåterförening. Exempelvis omfattas inte barn och barnfamiljer som ansökt om asyl av den tillfälliga lagen. Ett annat undantag är att alternativt skyddsbehövande som ansökt får möjlighet till familjeåterförening på samma sätt som flyktingar, även om de får tillfälliga uppehållstillstånd. har beviljat 6 500 syrier uppehållstillstånd på grund av anknytning. Jag vill också lyfta fram att de anpassningar som genomförts ligger inom ramen för svenska internationella åtaganden. En ventil har införts för att anhöriginvandring ska vara möjlig i de fall det skulle strida mot ett svenskt konventionsåtagande att neka den anhörige uppehållstillstånd. Utlänningslagens portalparagraf om barnets bästa ska tillämpas även när beslut fattas med stöd av den tillfälliga lagen. Regeringen följer noga konsekvenserna av den tillfälliga lagstiftningen, särskilt för barn och ur ett barnrättsperspektiv. Regeringen är medveten om att syriska medborgare kan behöva visering för att få resa in i de länder där svenska ambassader finns för att där ansöka om uppehållstillstånd på grund av anknytning. Jag förstår också att detta medför svårigheter, men länderna avgör själva vilka regler de har för gränspassage och visering. Regeringen fortsätter att följa situationen noga.
frs · H412464 · 2016-12-14 00:00:00 — Dnr Ju2016/08853/ Svar på fråga 2016/17:464 av Shadiye Heydari (S) Ensamkommande flyktingbarn från Shadiye Heydari har frågat mig om hur jag ser på bemötandet av ensamkommande barn från och vad jag anser kan göras för att individen bättre ska uppleva att hen är i fokus. ökade antalet ensamkommande barn som sökte asyl i mycket kraftigt. Afghanska ensamkommande barn utgjorde den absolut största gruppen med 23 483 personer. Fram har avgjort 2 967 ärenden som gäller afghanska ensamkommande barn varav 1 648 personer har beviljats uppehållstillstånd i . Bifallsandelen av de ärenden som prövats i sak är . Den som söker asyl i får sitt skyddsbehov prövat utifrån omständigheterna i det enskilda fallet. Prövningen sker i enlighet med utlänningslagen och folkrätten. Barn har särskilda rättigheter enligt FN:s konvention om barnets rättigheter och det finns särskilda bestämmelser i utlänningslagen som gäller barn. Ensamkommande asylsökande barn får stöd av god man och offentligt biträde under asylprocessen. I prövningen ingår frågan om den asylsökande är under eller . En bedömning av åldern måste göras när den asylsökande inte kan göra sin ålder sannolik och om det finns tveksamheter om den ålder som personen uppgett. I samband med att ett beslut om avvising eller utvisning fattas har ett samtal med den sökande om beslutet. Under samtalet förklarar man bland annat hur överklagandeprocessen går till samt hur kan stödja vid självmant återvändande. har en serviceskyldighet att lämna relevanta upplysningar, vägledning och råd till den enskilde. Myndighetens handläggare och beslutsfattare har stöd av regelverk och rättspraxis för att nå en enhetlig rättstillämpning med hög kvalitet som tillgodoser barns rättigheter. Jag utgår från att personal bemöter barn med professionalitet och empati.
frs · H412465 · 2016-12-14 00:00:00 — Dnr S2016/07571/FS Folkhälso-, sjukvårds- och idrottsministern Svar på fråga 2016/17:465 av (S) Jämställdhet och idrott har frågat mig hur statistiken för flickors och pojkars idrottsutövande ser ut och vilka insatser jag avser att genomföra för att öka jämställdheten inom idrotten? Frågan om jämställdhet inom idrotten är viktig och jag vill därför tacka frågeställaren för detta bidrag till den pågående diskussionen. Jag delar frågeställarens uppfattning om förändringen mot en mer jämställd idrott går för långsamt. budgetproposition framhölls därför att regeringen i hela sin politik verkar för en jämn fördelning av makt och inflytande mellan könen och förväntar sig att idrottsrörelsen på olika nivåer ökar sina ansträngningar att nå en jämställd idrott. Detta tydliga budskap från regeringens sida till ska bl.a. ses mot bakgrund av att vi tyvärr kan konstatera att idrotten inte når sina egna jämställdhetsmål och att flickors deltagande i idrottsverksamhet minskat. Regeringen beslutade att genomföra en fördjupad analys av jämställdhet inom idrotten. Analysen ska utgå från det grundläggande målet om kvinnors och mäns lika förutsättningar att utöva idrott och motion. Analysen ska bl.a. omfatta fördelningen av resurser mellan kvinnor och mäns idrottande och motionerande. Fördelningen inom barn- och ungdomsidrotten ska särskilt belysas.
frs · H412466 · 2016-12-15 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:466 av (V) Hot mot har frågat justitieministern om han avser att på alla sätt som är möjligt verka för att står upp för Europakonven-tionen och principerna i den samt aktivt motarbeta en förändring av konventionen. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. har varit medlem i sedan organisationen bildades och part till om mänskliga rättigheter sedan den antogs . gäller som svensk lag. Konventionen och avgöranden har i högsta grad bidragit till att upprätthålla och stärka skyddet för mänskliga rättigheter i . Även för övriga EU- och Europarådsstater, som samtliga är parter till konventionen, har och dess övervakningssystem haft en mycket stor betydelse för främjandet och stärkandet av skyddet för mänskliga rättigheter, inklusive på migrationsrättens område. domar har i ett stort antal länder lett till genomgripande förändringar av lagstiftning och olika delar av rättssystem för att läka konstaterade brister i enskildas rättighetsskydd utifrån ett Europakonventionsperspektiv. Det har pågått ett mellanstatligt arbete inom som lett till reformer av övervakningssystemet enligt med det primära syftet att rädda från en övermäktig arbetsbörda och se till så att systemet kan fungera effektivt även . Ett antal högnivåkonferenser har arrangerats kring detta tema av sittande ordförandeland i . Ändringsprotokoll till konventionen har antagits som bl.a. förbättrat domstolens arbetsformer. I detta reformarbete har stått upp för Europakonventions-systemet och konsekvent fört fram vikten av att värna systemets fortlevnad, ställning och den individuella klagorätten. har framhållit att det primära ansvaret för att garantera enskildas rättigheter enligt konventionen ankommer på medlemsstaterna och att fokus framöver därför bör vara på nationellt genomförande av konventionen och på effektiv verkställighet av domar. Det ska finnas tillgång till effektiva nationella rättsmedel för att påtala kränkningar av så att enskilda inte behöver vända sig till med klagomål. Vid en högnivåkonferens i enades alla medlemmar om en deklaration kring detta. Vi har ännu inte sett något förslag från danska regeringen och kan därför inte att ta ställning för eller mot ett sådant. Däremot kommer vi att följa de eventuella förslag som den danska regeringen kan komma att lägga fram under sitt ordförandeskap. Jag delar självfallet uppfattningen att det är viktigt att våga och orka stå upp för mänskliga rättigheter i tider när det finns krafter som utmanar och hotar dessa. Jag kan försäkra att regeringen har för avsikt att fortsätta att värna unika rättighetssystem även för framtiden.
frs · H412467 · 2016-12-14 00:00:00 — Dnr Ju2016/08855/ Svar på fråga 2016/17:467 av (V) Barnhem i har frågat mig om jag eller någon annan del av regeringen har haft kontakt med representanter för den norska eller danska regeringen angående upprättande av barnhem eller motsvarande institutioner. Höj önskar också veta vad regeringen i så fall svarade. I de fall det inte finns några skyddsskäl eller andra skäl att bevilja uppehållstillstånd i är utgångspunkten att ett återvändande till hemlandet ska ske. En lagstadgad förutsättning för att ett ensamkommande barn ska kunna återvända är att det finns ett ordnat mottagande för barnet i hemlandet. Det är uppgift att se till att det finns ett lämpligt mottagande och att hänsyn tas till vad som är bäst för barnet. I första hand handlar det om att barnet tas emot av föräldrarna eller någon annan familjemedlem. Det kan också vara någon form av institution som på ett lämpligt sätt kan ta emot och ta hand om barnet. Projektetet European Return Platform for Unaccompanied minors (ERPUM) pågick . Förutom deltog , och . Projektet var inriktat på att etablera kontakter med myndigheter, internationella organisationer och frivilligorganisationer i , och för att möjliggöra familjeåterförening och skapa förutsättningar för ett lämpligt mottagande av återvändande ensamkommande barn. Inom ramen för vårt nordiska samarbete i nordiska samrådsgruppen på hög nivå för flyktingfrågor (NSHF) diskuteras olika frågor inom migrationsområdet, däribland återvändande. Någon förfrågan från den norska eller danska regeringen angående upprättande av barnhem eller motsvarande har inte kommit in till regeringen.
frs · H412468 · 2016-12-14 00:00:00 — Dnr M2016/02910/Nm Svar på fråga 2016/17:468 av (KD) Hinder för nybyggnation utanför tätort har frågat bostads- och digitaliseringsministern om regeringen kommer att föreslå åtgärder som tar bort de hinder som vattentjänstlagen utgör när det gäller nybyggnation utanför tätort. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Regeringen är medveten om att det finns problem relaterat till lagen (2006:412) om allmänna vattentjänster och ansvaret för att tillgodose behovet av dricksvatten och avlopp. Ansvaret för avloppshanteringen i områden med mindre bebyggelse på landsbygden kan ske genom enskild, allmän eller lösning. En hantering kan ofta ge en tryggare och stabilare rening, men ibland till relativt stora kostnader för både enskilda och kommunen. Kommunen är skyldig att ordna allmänna vattentjänster i ett större sammanhang om det med hänsyn till människors hälsa eller miljön föreligger ett behov. En enskild avloppslösning eller en gemensamhetsanläggning kan ofta vara ett hälso- och miljömässigt godtagbart alternativ, men det förutsätter att det handlar om väl fungerande anläggningar. Frågan om va-lagen kan utgöra ett hinder för nybyggnation bereds i .
frs · H412469 · 2016-12-14 00:00:00 — Dnr S2016/07577/FS Folkhälso-, sjukvårds- och idrottsministern Svar på fråga 2016/17:469 av (S) Införsel av alkohol har frågat mig om jag avser ta initiativ för att försvåra den illegala införseln av alkohol genom att begränsa införselkvoterna. Jag vill inleda med att hålla med om att illegal hantering av alkohol ska beivras. Både och har viktiga roller och arbetar också med att motverka alkoholrelaterad brottslighet. De så kallade införselkvoter som refereras till i frågan är i själva verket referensnivåer för privat införsel av alkohol. Dessa anges i punktskattedirektivet (rådets direktiv /118/EG). Det är helt riktigt att de referensnivåer som anges i direktivet innebär att personer kan föra in en inte obetydlig mängd alkohol i . Regeringen anser att en sänkning av referensnivåerna skulle kunna underlätta arbetet mot illegal hantering av alkohol eftersom dessa utgör ledning för bevisningen om personer för in stora mängder alkohol som kan misstänkas vara avsedda för annat än privat bruk. Regeringen bedömer dock att det inte finns tillräckligt stöd bland EU:s medlemsländer för att förändra dessa referensnivåer. Det hindrar dock inte från att agera. Som nämner, har , , och i uppdrag att analysera hur samverkan dem emellan kan förbättras för att förhindra illegal hantering av punktskattepliktiga varor. Uppdraget ska redovisas till regeringen . som vi inte ska underskatta denna problematik, ska vi heller inte överskatta den. uppgick den totala alkoholkonsumtionen i till ren alkohol per invånare . Den smugglade alkoholen stod för , vilket kan jämföras med 2014. Smugglingen står alltså för en mycket liten del av den totala alkoholkonsumtionen. Att skydda barn och unga från alkoholens skadeverkningar är grundbulten i det alkoholförebyggande arbetet. Därför är det väldigt glädjande att ungdomars alkoholbruk minskar och denna positiva utveckling fortsätter även 2016. När ungdomar tillfrågas var den alkohol de druckit kommer ifrån så anger de allra flesta att den kommer från Systembolaget. vet vi att Systembolagets ålderskontroll fungerar väl. Därför är det fortsatt viktigt att minska ungdomars tillgång till alkohol genom att arbeta gentemot föräldrar, äldre syskon och kamrater. Ekonomisk vinst är drivkraften bakom den alkoholrelaterade brottsligheten. Det är inte ungdomarna som bär denna verksamhet utan här har vi alla ett ansvar.
frs · H412472 · 2016-12-22 00:00:00 — Dnr N2016/07692/FJR Svar på fråga 2016/17:472 av (M) Funktionsnedsattas möjlighet till jakt har frågat mig om jag och regeringen kommer att presentera några nya förslag till lagstiftning i syfte att underlätta jakt för människor med funktionsnedsättning. Kvinnor och män med funktionsnedsättning ska ha möjlighet att verka i vardagen på lika villkor vad gäller delaktighet och tillgänglighet. För mig är detta en viktig fråga. fortsätter därför att utreda frågan om möjlighet till jakt för människor med funktionsnedsättning. Jag är engagerad i frågan och ser fram emot resultatet.
frs · H412473 · 2016-12-23 00:00:00 — Dnr S2016/07603/FS Folkhälso-, sjukvårds- och idrottsministern Svar på fråga 2016/17:473 av (M) Växande vårdköer har frågat mig vilka konsekvensanalyser jag gör, och vilka åtgärder jag avser att vidta mot bakgrund av att vårdköer ökar kraftigt, och när avser regeringen att återinföra prestationsbaserade redskap som följs upp regelbundet i syfte att minska väntetiderna i vården för att stärka patienten? Tillgänglighet i vården är en prioriterad fråga för regeringen. har tillgängligheten i vården förbättrats, men finns en oroväckande utveckling kopplat till tillgänglighetsmåtten i vårdgarantin. Det är dock värt att notera att denna utveckling startade , under den tidigare prestationsbaserade kömiljardens sista år. Frågan om tillgänglighet hänger också starkt samman med frågan om kompetensförsörjning. De problem med bemanning och kompetensförsörjning som finns i vården bidrar till att minska vårdens kapacitet och därmed också tillgängligheten. Här har regeringen vidtagit en mängd åtgärder. De generella statsbidragen höjs med miljardbelopp för landstingen . En särskild professionsmiljard har införts som adresserar just utmaningarna kring kompetensförsörjning. Medel har tillförts för validering av utländska hälso- och sjukvårdsutbildningar, liksom för utbyggnad av utbildningsplatser inom sjuksköterske- och specialistsjuksköterskeutbildningarna. Regeringen gör också en satsning på för att förbättra tillgängligheten inom cancervården och göra den mer jämlik. –2018 träffar regeringen och Kommuner och Landsting (SKL) årliga överenskommelser om kortare väntetider i cancervården. Huvudfokus i satsningen är att införa en modell med standardiserade vårdförlopp. Aktuella uppföljningar från i och visar bland annat på att väntetiderna kortas väsentlig med standardiserade vårdförlopp. Uppföljning av väntetiderna är en viktig del i såväl regeringens som landstingens arbete med att förbättra tillgängligheten i vården. Därför har fått regeringens uppdrag att utveckla uppföljningen av hälso- och sjukvårdens tillgänglighet. Vidare kommer regeringen att initiera en försöksverksamhet med så kallade patientkontrakt i vården för att ytterligare utveckla tillgänglighetsarbetet. Regeringen bereder också förslag från aktuella statliga utredningar, bland annat Effektiv vård (SOU 2016:2), som har potential att bidra till långsiktigt förbättrad tillgänglighet i vården. Min sammantagna bedömning utifrån vad som anförts ovan är att regeringen redan gör kraftfulla insatser som på olika sätt förbättrar tillgängligheten för patienter. Regeringen har inga planer på att återinföra prestationsbaserade ersättningar likt den tidigare kömiljarden. Jag noterar vidare att den även i oppositionspartiernas tidigare budgetförslag ersattes med en samordnings- och tillgänglighetsmiljard, och att det i aktuella budgetmotioner från oppositionspartierna inte finns någon enighet om behovet av att avsätta resurser till en sådan.