ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H3121113 · 2016-04-27 00:00:00 — Dnr N2016/02824/TIF Svar på fråga 2015/16:1113 av (M) E18 sträckan –Västjädra har frågat mig om jag avser ta några initiativ för att påbörja utbyggnaden av mellan och Västjädra. I den nationella trafikslagsövergripande planen för perioden –2025 är kapacitetsbrister på sträckan –Västjädra angiven som en av de utpekade brister som kräver ytterligare utredning. Det innebär att bör fortsätta att utreda den aktuella sträckan och att utredningsarbetet bör ha som målsättning att vara så pass klart att åtgärder kan övervägas i nästa planeringsomgång och planrevidering. Regeringen har påbörjat arbetet med att ta fram en ny nationell trafikslagsövergripande plan för utveckling av transportsystemet och ramar för nya länsplaner för perioden –2029. Regeringen avser att lägga fram en proposition som underlag för beslut om inriktning och ekonomiska ramar för planperioden. När har slagit fast en inriktning följer åtgärdsplanering i syfte att ta fram en trafikslagsövergripande nationell plan samt länsplaner för transportinfrastrukturen. Frågor om eventuella åtgärder på tar regeringen ställning till i den kommande åtgärdsplaneringen. Fastställelse av planerna beräknas .
frs · H3121115 · 2016-04-26 00:00:00 — Dnr U2016/01900/GV Svar på fråga 2015/16:1115 av (M) Statsbidrag för läxhjälp har frågat mig om varför regeringen har ändrat det så att statsbidraget för läxhjälp kan gå till organisationer som hjälper gymnasieelever med läxor och varför man har valt att göra dessa förändringar under innevarande verksamhetsår. Regeringens satsning på hjälp med läxor eller annat skolarbete utanför ordinarie undervisningstid, så kallad läxhjälp, är enligt budgetpropositionen (prop. 2015/16:1) en satsning på och motsvarande skolformer. Efter att beslutat i enlighet med förslaget om läxhjälp i propositionen (bet. 2015/16:UbU1, rskr. 2015/16:113) ändrades förordningen (2014:144) om statsbidrag för hjälp med läxor eller annat skolarbete utanför ordinarie undervisningstid i enlighet därmed. Det har framförts viss kritik mot hur statsbidraget för läxhjälp har utformats. Regeringen instämmer i att det inte är ändamålsenligt att göra skillnad på skolformerna när det gäller ideella föreningar som arbetar med läxhjälp. Avsikten är därför att regeringen ska återkomma till med förslag på kompletteringar vad gäller vilka skolformer som bidraget till ideella läxhjälpsföreningar avser.
frs · H3121116 · 2016-04-27 00:00:00 — Dnr A2016/00872/ARM Svar på fråga 2015/16:1116 av (V) lönestatistik har frågat mig om jag avser att ta några initiativ för att lönestatistik för offentlig sektor ska delas upp mellan arbetar- och tjänstemannagrupper. Analys av löneskillnaden mellan kvinnor och män har varit en viktig del av verksamhet ända sedan myndigheten inrättades. presenterar en särskild rapport med analys av den officiella statistiken. har detta uppdrag därför att lönebildningen ska bygga på statistik av god kvalitet. Parternas ansvar för lönebildningen är en grundpelare i den svenska modellen. Just nu pågår en omfattande avtalsrörelse där nästan 500 kollektivavtal förhandlas och där frågan om kvinnors och mäns löner är central. Avtalen i kommun- och landstingssektorn omfattar över en miljon arbetstagare i en mängd olika yrken. diskussion med arbetsmarknadens parter om hur myndighetens lönestatistik kan utvecklas. har bjudit in parterna till en hearing om statistikfrågor .
frs · H3121117 · 2016-04-27 00:00:00 — Dnr M2016/01076/Ee M2016/01077/Ee Svar på fråga 2015/16:1117 av (M) Handläggningstiderna för solcellsstöd och fråga 2015/16:1119 av (M) Villkoren för solenergi har frågat mig dels hur lång kötid regeringen tycker är acceptabel för att stödet ska kunna anses som ett fungerande incitamentssystem, dels hur jag och regeringen ser för solcellsstödet och skattereduktionen för mikroproduktion av förnybar el. Jag väljer att svara på båda frågorna på en gång. Det finns ett statligt stöd för att främja installation av solceller. Stödet syftar till att öka användningen av solcellssystem, öka antalet aktörer som hanterar sådana system i samt sänka systemkostnaderna. Som en följd av bland annat fallande priser på solcellsanläggningar har antalet ansökningar blivit fler än tidigare beräknat vilket innebär att av-satta medel inte varit tillräckliga. De långa handläggningstiderna beror alltså främst på att det inte funnits tillräckliga resurser att bevilja ansök-ningar i den takt de kommit in. För att stimulera utbyggnaden av solceller och för att korta handlägg-ningstiderna har regeringen nu satsat totalt på investeringsstöd till solceller –2019. Med denna ökade resurstillförsel kommer de ansökningar som står i kö, och mer därtill, att kunna hanteras. Investeringsstödet till solceller motiveras av att tekniken är gynnsam i ett klimatperspektiv men ännu inte kommersiellt konkurrenskraftig i jäm-förelse med på marknaden redan etablerade tekniker. Utvecklingen på området är dock snabb och kostnaderna för solcellssystem har minskat dramatiskt . har regeringens uppdrag att följa upp utvecklingen och lämna konkreta förslag till revi-dering av förordningen (2009:689) om statligt stöd till solceller. Regeringen förväntar sig att prisutvecklingen blir sådan att investeringsstödet förr eller senare kan fasas ut. När detta kan ske går inte att förutse . Det kan noteras att regeringen givit i uppdrag att analysera hur solel ska kunna bidra till att ska ha förnybar energi och att föreslå en strategi för hur användningen av solel ska kunna öka i . Uppdraget ska redovisas . Vad gäller skattereduktionen för mikroproduktion av förnybar el finns inga planer eller beslut om att denna skulle upphöra.
frs · H3121118 · 2016-04-27 00:00:00 — Dnr Ku 2016/00952/D Svar på fråga 2015/16:1118 av (S) Stöd till organisationer och föreningar har frågat mig på vilket sätt jag avser säkerställa att skattemedel inte går till organisationer och föreningar som är rent rasistiska och som står i motsats till tanken på en demokrati som vilar på respekten för mänskliga rättigheter. Regeringen tar avstånd från de skrämmande och vedervärdiga uttalandena från dåvarande vice ordföranden i i samband med en manifestation på . Uttalanden likt dessa hör inte hemma i vårt demokratiska samhälle. Det finns ett antal strukturella villkor som gäller för statliga bidrag till organisationer inom det civila samhället. Statsbidrag ska inte ges till organisationer som bedriver verksamhet som strider mot demokratins idéer och mot principerna om alla människors lika värde och rättigheter. Regeringen har i en överenskommelse med , , och kring åtgärder mot terrorism lyft fram att inga offentliga medel ska gå till våldsbejakande budskap. För att få statsbidrag måste en organisation leva upp till grundläggande demokratiska värderingar. Skulle organisationer förespråka våldsbejakande budskap ska de inte få något stöd och det gäller i synnerhet budskap som förespråkar terrorism. Det är under vissa förutsättningar möjligt att kräva tillbaka beviljade statsbidrag. Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor, som har fördelat stöd till , har inlett en utredning av riksförbundets bidrag. Det är dock viktigt att poängtera att myndighetens beslut om vilka organisationer som har beviljas statsbidrag är myndighetsutövning. Myndigheten fattar sina beslut självständigt. Det innebär att varken regeringen eller jag som minister kan eller får påverka enskilda beslut. Jag vill i detta sammanhang understryka att majoriteten av det civila samhällets organisationer gör mycket viktiga insatser för att stärka och värna demokratin och alla människors lika värde och rättigheter. Grunden för att det civila samhället ska kunna spela en aktiv roll i demokratin – både i en röstbärande funktion och i dialog med staten – är att det finns förutsättningar för organisationerna att bedriva verksamhet. Sammanlagt fördelas ca till det civila samhällets organisationer. är totalt avsatta till statsbidrag för verksamheter som syftar till att förebygga rasism och våldsbejakande extremism.
frs · H3121119 · 2016-04-27 00:00:00 — Dnr M2016/01076/Ee M2016/01077/Ee Svar på fråga 2015/16:1117 av (M) Handläggningstiderna för solcellsstöd och fråga 2015/16:1119 av (M) Villkoren för solenergi har frågat mig dels hur lång kötid regeringen tycker är acceptabel för att stödet ska kunna anses som ett fungerande incitamentssystem, dels hur jag och regeringen ser för solcellsstödet och skattereduktionen för mikroproduktion av förnybar el. Jag väljer att svara på båda frågorna på en gång. Det finns ett statligt stöd för att främja installation av solceller. Stödet syftar till att öka användningen av solcellssystem, öka antalet aktörer som hanterar sådana system i samt sänka systemkostnaderna. Som en följd av bland annat fallande priser på solcellsanläggningar har antalet ansökningar blivit fler än tidigare beräknat vilket innebär att av-satta medel inte varit tillräckliga. De långa handläggningstiderna beror alltså främst på att det inte funnits tillräckliga resurser att bevilja ansök-ningar i den takt de kommit in. För att stimulera utbyggnaden av solceller och för att korta handlägg-ningstiderna har regeringen nu satsat totalt på investeringsstöd till solceller –2019. Med denna ökade resurstillförsel kommer de ansökningar som står i kö, och mer därtill, att kunna hanteras. Investeringsstödet till solceller motiveras av att tekniken är gynnsam i ett klimatperspektiv men ännu inte kommersiellt konkurrenskraftig i jäm-förelse med på marknaden redan etablerade tekniker. Utvecklingen på området är dock snabb och kostnaderna för solcellssystem har minskat dramatiskt . har regeringens uppdrag att följa upp utvecklingen och lämna konkreta förslag till revi-dering av förordningen (2009:689) om statligt stöd till solceller. Regeringen förväntar sig att prisutvecklingen blir sådan att investeringsstödet förr eller senare kan fasas ut. När detta kan ske går inte att förutse . Det kan noteras att regeringen givit i uppdrag att analysera hur solel ska kunna bidra till att ska ha förnybar energi och att föreslå en strategi för hur användningen av solel ska kunna öka i . Uppdraget ska redovisas . Vad gäller skattereduktionen för mikroproduktion av förnybar el finns inga planer eller beslut om att denna skulle upphöra.
frs · H3121120 · 2016-04-28 00:00:00 — Svar på fråga 2015/16:1120 av (M) i har frågat mig om jag och regeringen i närtid kommer att uppgradera ambassaden så att den återigen ges möjlighet att utfärda viseringar. Regeringen delar frågeställarens uppfattning att kontakter som skapas genom resor eller studentutbyten är viktiga för utvecklingen i och att vi därför bör underlätta sådana kontakter mellan Regeringen stödjer därför de pågående förhandlingarna om ett viseringsförenklings- och återtagandeavtal med . Utfärdandet av korttidsviseringar till hanteras av , inom ramen för så kallad viseringsrepresentation. en direkt följd av att den löpande verksamheten vid den svenska ambassaden detta år fick avbrytas, sedan uppmanat den utsända personalen att lämna landet. Uppehålls- och arbetstillstånd, som behöver utfärdas av en svensk ambassad, hanteras av ambassaden Verksamheten vid den svenska ambassaden i övrigt har därefter successivt kunnat återupptas. Mot bakgrund av det ansträngda resurs-läget finns dock tyvärr inga planer på att återuppta migrationsverksamheten vid ambassaden, eftersom detta skulle kräva att ytterligare resurser för utsänd och lokalanställd personal tillfördes verksamheten.
frs · H3121121 · 2016-04-27 00:00:00 — Dnr N2016/02836/DL Svar på fråga 2015/16:1121 av (M) arbete för export av svenska livsmedel har frågat mig om regeringens satsning på livsmedelsexport är permanent, hur jag följer upp den och hur den kopplas till livsmedelsstrategin. livsmedelsexport möter efterfrågan på svenska produkter i omvärlden. Exporten skapar därigenom även nya jobb och tillväxt i hela landet. För att förbättra förutsättningarna för export till nya marknader tillförde regeringen i budgetpropositionen totalt 2016-2019 till och . Denna satsning kan ses som en utveckling av tidigare initiativ på exportområdet och innebär en fördubbling av och insatser för detta ändamål. Därmed ges förutsättningar för att öka exporten till nya marknader avsevärt. Myndigheternas arbete med att minska hindren för svensk jordbruks- och livsmedelsexport till tredje land är centralt för att svenska företag ska kunna komma in med nya produkter på dessa marknader. Detta sker genom att verka för exportgodkännanden och lösa exportrelaterade problem. Satsningen utvärderas kontinuerligt och myndigheterna kommer rapportera hur arbetet utvecklas. Som ett led i regeringens exportsatsning permanentades ett lantbruksråd i , vars syfte är att skapa marknadstillträde för bl.a. svenska livsmedel och skogsprodukter på den kinesiska marknaden. Informationsinsatser görs också gentemot andra svenska utlandsmyndigheter, främst då i där den stora tillväxten förväntas finnas framöver. Ett av målen i arbetet med en nationell livsmedelsstrategi är att öka exporten av livsmedel. Regeringen kommer att lägga fram propositionen om en nationell livsmedelsstrategi. Regeringen avser därför att återkomma kring formerna för och uppföljningen av exportsatsningen när propositionen läggs på bord.
frs · H3121122 · 2016-04-28 00:00:00 — Svar på fråga 2015/16:1122 av (L) Expropriation av mark från minoriteter i irakiska har frågat mig på vilket sätt jag tänker uppmärksamma exproprieringen av minoriteters och urfolks mark i irakiska . Situationen i , och särskilt den för landets etniska och religiösa minoriteter, är mycket oroande. Det är också en av anledningarna till att jag under mitt besök till tillsammans med försvarsministern, hade ett särskilt möte med företrädare för olika minoriteter i , vilka bekräftade den utsatthet som de befinner sig i. Nahlaområdet är beläget i de s.k. omtvistade interna gränsområdena som både centralmakten i och det kurdiska regionala självstyret gör anspråk på. Denna fråga bör lösas genom samråd mellan parterna och i enlighet med den irakiska konstitutionen. Den svenska ambassaden i har uppvaktat företrädare för rörande den incident som refererar till, men omständigheterna kring den demonstration som assyrierna ville genomföra i har inte kunnat klarläggas. och EU tar kontinuerligt upp frågor om mänskliga rättigheter, inklusive för personer som tillhör minoriteter, vid samtal på hög nivå med irakiska myndigheter. Jag gjorde det även i samband med mitt Genom ambassaden i för vi också dialog med representanter för och det civila samhället och via avdelningskontoret i för vi på motsvarande sätt samtal med regionala företrädare, inklusive representanter för olika minoriteter. Vi avser att fortsätta ta upp dessa frågor i vår fortsatta dialog med irakiska företrädare.
frs · H3121123 · 2016-04-27 00:00:00 — Dnr U2016/01907/F Ministern för högre utbildning och forskning Svar på fråga 2015/16:1123 av (M) Rymdstrategi för nytta och tillväxt har frågat mig när jag har för avsikt att presentera den nationella rymdstrategin. Rymdsektorn är ett viktigt område, vars potential vi bör nyttja för att bland annat kunna möta klimathotet och stärka den svenska industrins innovationskraft. En nationell rymdstrategi, som utifrån en helhetssyn bland annat tydliggör samhällsnytta och prioriteringar och ökar den långsiktiga förutsägbarheten av statens investeringar i svensk rymdverksamhet, har efterfrågats av aktörer inom den svenska rymdverksamheten. Därför tillsattes en utredning med uppdraget att föreslå en sammanhållen nationell strategi för svensk rymdverksamhet. Remissvaren visar bland annat på ett brett stöd för utredarens förslag till nationell rymdstrategi. framhåller i sitt remissvar att ”tiden är förbi då man kunde betrakta rymden och raketer som en esoterisk företeelse som inte berör ens dagliga liv”. Betänkandet och de remissvar som har inkommit utgör nu ett samlat underlag som bereds inom . Regeringen avser att beröra utredningens förslag i den kommande forskningspolitiska propositionen. Regeringen avser sedan återkomma i särskild ordning till frågan om en eventuell nationell rymdstrategi.
frs · H3121124 · 2016-04-27 00:00:00 — Dnr S2016/02840/JÄM Barn-, äldre- och jämställdhetsministern Svar på fråga 2015/16:1124 av (M) Nationella kompetensteamets verksamhet har frågat mig om jag är beredd att permanenta delar av verksamheten för att ge bättre förutsättningar för arbetet och för fortsatt utveckling av Nationella kompetensteamet. Frågan rör det nationella kompetensteam för att motverka hedersrelaterat våld och förtryck som i driver på regeringens uppdrag. Jag delar uppfattning om behovet av det nationella kompetensteamets insatser. För regeringen är arbetet mot mäns våld mot kvinnor och flickor samt hedersrelaterat våld och förtryck angelägna jämställdhetsfrågor. Inte minst det förebyggande arbetet behöver utvecklas så att våldet och dess följdverkningar överhuvudtaget inte ska uppstå. Det nationella kompetensteamet spelar en väsentlig roll i detta avseende. Regeringen bereder det förslag till nationell strategi mot mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck som utredningen med samma namn lämnade 2015 (SOU 2015:55). En grundläggande fråga i detta sammanhang är jämställdhetspolitikens långsiktiga organisering. Regeringen avser att återkomma vad gäller olika myndigheters ansvar för arbete mot hedersrelaterat våld och förtryck. En målsättning är att skapa goda förutsättningar för det slags verksamhet det nationella kompetensteamet bedriver.
frs · H3121125 · 2016-04-27 00:00:00 — Dnr S2016/02879/FST Barn-, äldre- och jämställdhetsministern Svar på fråga 2015/16:1125 av (M) Ungdomar som resurs inom äldreomsorgen har frågat mig om jag avser lyssna på dagens unga – framtidens medarbetare i socialtjänst och social omsorg – och återkomma med konkreta åtgärder för att fler yngre ska kunna bidra till mer stimulerande omsorgsmiljö för våra äldre. När nätverken kring äldre personer glesas ut är det viktigt att det finns resurser och initiativ som kan motverka ensamhet och isolering. omsorg om äldre inriktas på att äldre personer får leva ett värdigt liv och känna välbefinnande (värdegrund). Kommunens ansvar regleras i socialtjänstlagen 5 kap. 4 §. ska verka för att äldre människor får möjlighet att leva och bo självständigt under trygga förhållanden och ha en aktiv och meningsfull tillvaro i gemenskap med andra. I brukarundersökningar framkommer att alla inte är nöjda med möjligheterna att kunna vistas ute eller med de aktiviter som erbjuds på särskilt boende. Det finns således plats för fortsatta förbättringar. Kommunens äldreomsorg har en självklar roll i detta. Men det finns även andra värdefulla resurser i samhället. I många kommuner finns frivilligcentraler som kan förmedla kontakt mellan de som vill bidra med frivilligt arbete och t.ex. äldre personer. Ung Omsorg är en verksamhet som är väl spridd över landet där unga hjälper äldre på äldreboenden med promenader, läsa tidningen eller sällskap. Det finns möjlighet för kommuner och landsting att anställa arbetslösa ungdomar inom välfärdsområdet på traineejobb. Regeringens förslag i budgetpropositionen att förstärka insatsen om ökad kvalitet i omsorgen till sammanlagt 2 mdr kr 2016-2018 möjliggör för kommunsektorn att öka bemanningen inom bl.a. äldreomsorgen. Regeringen har även meddelat att den kommer föreslå att kommuner och landsting tillförs 10 mdr kr . Tillskottet möjliggör för kommunerna att anställa fler i välfärdens verksamheter. Regeringen möjliggör därmed en långsiktig kompetensförsörjning inom detta område. Kommunerna har ett tydligt ansvar för omsorgen om äldre. I ansvaret ingår också att tillvara ta nya idéer i utvecklingsarbetet. Jag följer med intresse den fortsatta utvecklingen.
frs · H3121126 · 2016-04-26 00:00:00 — Dnr U2016/01951/GV Svar på fråga 2015/16:1126 av (M) Trygghet för alla elever har frågat utbildningsministern om han avser att reda ut frågan om elever på IB-programmet saknar rättsligt skydd t.ex. vad gäller kränkande behandling och verka för att samtliga elever ska omfattas av skollagen. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. I skollagen (2010:800) finns bestämmelser om de skolformer som ingår i skolväsendet, t.ex. , gymnasieskolan och vuxenutbildning (1 kap. 1 §). Förutom bestämmelser om exempelvis allas lika tillgång till utbildning och att utbildningen ska vara likvärdig, ansvar för och ledning av utbildningen, vilka som får undervisa i skolväsendet, trygghet och studiero samt åtgärder mot kränkande behandling finns det i skollagen också bestämmelser om utbildningens innehåll och utformning och betyg. I skollagen finns det även bestämmelser om vissa särskilda utbildningsformer (1 kap. 2 §). För dessa utbildningsformer gäller gemensamma bestämmelser i skollagen endast om det anges särskilt. För de flesta av utbildningsformerna tillämpas dock skollagens bestämmelser om åtgärder mot kränkande behandling (6 kap. 1 §). Ett exempel på en särskild utbildningsform är utbildning som leder fram till International Baccalaureate (IB). Utbildningen bedrivs på gymnasienivå och är i treårig. är ett preparandår som förbereder eleverna för de återstående två åren, då eleverna följer IB-utbildningens internationella läroplan. Eleverna väljer sex ämnen från ämnesområdena språk, matematik, samhällsvetenskap, naturvetenskap och konst. Undervisningen bedrivs på engelska. Utbildningen avslutas med prov som betygssätts av externa examinatorer. Om eleven godkänns får han eller hon en internationellt erkänd examen. För att få erbjuda IB-utbildning måste skolan ackrediteras av International Baccalaureate Office, en internationell stiftelse som har sitt säte i . Även om de allra flesta elever återfinns i skolformer inom skolväsendet anser regeringen att det är viktigt att det i vissa fall finns alternativ. Elever kan ha olika behov och livssituationer som gör att de i stället väljer en särskild utbildningsform. För elever som har en god utbildningsbakgrund men inte har svenska som modersmål eller som planerar för fortsatta studier utomlands kan en internationell utbildning med engelska som undervisningsspråk vara ett lämpligt val. Det finns även elever som behöver tillgång till utbildning i . Regeringen är dock medveten om att IB-utbildningarna inte omfattas av samma bestämmelser som motsvarande skolformer inom skolväsendet. Som ansvarigt statsråd är jag naturligtvis angelägen om att alla elever omfattas av ett grundläggande skydd och har grundläggande rättigheter. På pågår redan ett arbete med att se över och om behov framkommer föreslå förändringar av regelverket avseende IB-utbildningen. Regeringen kan därför få anledning att återkomma i frågan.