ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H311916 · 2016-03-03 00:00:00 — Fråga 2015/16:916 Differentiering av tillsynsavgifter för gruvor av (M) till Klimat- och miljöminister (MP) avgav rapporten – Ekonomiska risker för staten (RiR 2015:20) . Länsstyrelserna sköter tillsynen av gruvor som regleras i förordningen (1998:940). I rapporten framgår att regeringen höjt avgifterna för miljöfarliga verksamheter . Höjningen ska ske stegvis och är enligt rapporten ett led i att anpassa avgifterna till de faktiska kostnaderna. överstiger kostnaderna intäkterna. Den årliga tillsynsavgiften är fast oavsett omfattning av verksamheten, trots att det torde vara mer arbete med tillsyn av en stor gruva med stor verksamhet än för en gruva med en mindre verksamhet. Den årliga tillsynsavgiften uppgår enligt rapporten till för en sulfidmalmsgruva och för en järnmalmsgruva. Tillsynsavgifter ska ju i princip vara självfinansierade, det vill säga kostnaderna för att utföra tillsyn ska sträva mot att vara ungefär lika med tillsynsavgiften som verksamheterna ska betala. överstiger de totala kostnaderna intäkterna. Då det torde innebära mer arbete med tillsyn vid gruvor med stor verksamhet än vid gruvor med mindre verksamhet så borde även tillsynsavgiften vara olika. Tillsynsavgiften skulle till exempel kunna baseras på en årlig mängd producerad anrikningsmalm. Jag vill därför fråga klimat- och miljöminister följande: Är ministern beredd att ta initiativ till att ändra i förordningen om avgifter för prövning och tillsyn enligt i en riktning mot en differentiering av den årliga tillsynsavgiften för gruvor?
fr · H311917 · 2016-03-03 00:00:00 — Fråga 2015/16:917 Reserverade medel för Arbetsförmedlingen av (KD) till Arbetsmarknadsminister (S) Arbetslösheten är en av våra största samhällsutmaningar, inte minst den höga arbetslösheten bland unga och utrikesfödda. Arbetslöshet och utanförskap riskerar att leda till stora sociala problem och är ett slöseri med mänskliga resurser. Arbetsförmedlingens uppdrag är att hjälpa arbetssökande in i arbete, men verksamheten är ineffektiv och kostnadskrävande. I anslaget 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser disponerar Arbetsförmedlingen över . Pengarna är tänkta att bland annat finansiera regeringens jobbsatsning för unga – traineejobb. rapporterades att den endast resulterat i ett jobb i stället för de tilltänkta 32 000 jobben. Reformen är allt annat än framgångsrik. I Arbetsförmedlingens regleringsbrev från regeringen specificeras reserverade medel för anslagsposten 1:3 till som får användas först efter regeringens beslut. Min fråga till arbetsmarknadsminister är: Vad har ministern och regeringen avsett med den nämnda specifikationen i Arbetsförmedlingens regleringsbrev, dvs. vad är det meningen att dessa medel ska användas till och när?
fr · H311918 · 2016-03-03 00:00:00 — Fråga 2015/16:918 Utrustningen av F av (SD) till Försvarsminister (S) Marinen har efter avvecklingsbeslut av () helt saknat helikopterburen ubåtsjaktförmåga. Det är väl känt att helikoptern, som komponent i en ubåtsjaktoperation alternativt en underrättelseoperation, har en mycket stor betydelse i det svåra uppdraget att lokalisera och identifiera samt, om så erfordras, även kunna bekämpa en främmande ubåt i svenska vatten. Avsaknaden av ubåtsjakthelikopter undgick ingen under den kränkning som ägde rum i våra svenska vatten senast föregående år, och efter den incidenten har vikten av att tillföra marinen en sådan förmåga belysts flertalet gånger. Ersättaren till , som går under benämningen F (F), har äntligen levererats till Försvarsmakten och försvarsministern var själv närvarande vid den invigningsceremoni som ägde rum i . Det finns såväl politiskt som i Försvarsmakten en mycket stor förväntan på när denna ubåtsjaktutrustade helikopter kan vara operativ och utgöra den nödvändiga komponent som marinen länge har efterfrågat. F är utrustad med en av världens främsta flygburna sonarsystem, och tekniknivån i övrigt är i absolut toppklass. saknas tyvärr ett beslut om integrering av Ny lätt torped till F, vilket innebär att nämnda helikopter kommer att sakna egen bekämpningsförmåga. Detta innebär att helikoptern inte kan klara av en autonom uppgift som omfattar anfall med torped utan måste förlita sig på någon annan plattform som möjligen kan ledas in för att avge verkanseld mot ett identifierat fientligt undervattensmål. Detta sänker avsevärt effekten av nämnda helikopterplattform samt försvarsförmågan som helhet, för att inte nämna tröskeleffekten en beväpnad helikopterplattform utgör utifrån en potentiell angripares perspektiv. Är det försvarsministerns mening att tillföra Försvarsmakten en sådan dyr och avancerad plattform utan att ta ett beslut om integrering av bekämpningsförmåga i form av Ny lätt torped på F?
fr · H311919 · 2016-03-03 00:00:00 — Fråga 2015/16:919 Reservvapen i tävlingssammanhang av (S) till Statsrådet (S) I finns runt 300 000 sportskyttar. En del har det som hobby. Andra tävlar i , , eller . För de idrottsutövare som tävlar på denna nivå borde det vara självklart att kunna ha ett redskap i reserv vid tävlingar. tillåts i praktiken svenska tävlande i , till skillnad från flera andra nationaliteter, inte att ha denna möjlighet, utan de riskerar att tvingas bryta tävlingen om vapnet skulle gå sönder. Detta snedvrider konkurrensen vid tävling och visar på en ovillighet att stötta dessa elitidrottare i utövandet av deras sport. Problemet utgörs här av att inte beviljar licenser för reservvapen. Detta är en begränsning som har infört på eget bevåg och som inte återfinns i vapenlagen eller vapenförordningen. Det strider klart mot vapenförordningen där det stadgas (2 kap. 4 a §) att en målskytt ska kunna ha tio enhandsvapen och åtta övriga vapen för målskytte ("målskyttegarderoben"). Någon begränsning rörande vapen i reserv för att kunna fullfölja tävlingar återfinns inte i lag, förordning eller föreskrift och inte heller i några förarbeten till vapenlagstiftningen. Det kan knappast vara mening att dessa begränsningar ska förekomma, och tillämpar således inte vapenlagen och vapenförordningen på ett korrekt sätt. Ytterst har regeringen ansvaret för hur de statliga myndigheterna fungerar. Vilka generella åtgärder avser statsrådet att vidta med anledning av det anförda?
fr · H311920 · 2016-03-04 00:00:00 — Fråga 2015/16:920 Ökat regelkrångel för företagare av (M) till Närings- och innovationsminister (S) Fyra av fem jobb skapas inom småföretag. För dessa aktörer innebär regelförenklingar och sänkta kostnader oerhört mycket för att verksamheten ska kunna gå runt och vara lönsam. genomförde Alliansen över 600 reformer som underlättar för svenskt företagande. Det handlar exempelvis om förkortade handläggningstider, avskaffad revisionsplikt för små företag, förbättrad service och tillgänglighet samt bättre överblick över regelområdet för enskilda företagare. Allt detta har bidragit till att de administrativa kostnaderna för svenska företag sjunkit med . Det är därför nedslående att efter endast med S-MP-regeringen visar Skops nya undersökning att av tillfrågade företagare upplever att det har blivit krångligare snarare än enklare att driva företag i . Jämfört med undersökning är det också betydligt fler företagare som anser att det blivit krångligare att följa de statliga reglerna, och andelen som anser att det har blivit lite eller mycket krångligare har nästan fördubblats från . Regelkrångel, inte minst inom skatteområdet, är något som fortsätter att orsaka extra arbete för företagare. Vart tredje företag () i Skops undersökning anser också att skatte- och momsreglerna är det största hindret. S-MP-regeringen säger sig värna svenskt företagande och prioritera regelförenklingar, men verkligheten som enskilda företagare upplever visar tydligt att regeringen misslyckats i sitt uppdrag att underlätta och skapa fortsatt goda villkor för att driva företag i . ”Att göra det enklare för företag att utveckla och driva sin verksamhet kommer att vara fortsatt prioriterat av regeringen ”, kan vi läsa på regeringens hemsida, men vad innebär detta egentligen i praktiken? Utifrån detta vill jag fråga närings- och innovationsminister : Vilka konkreta åtgärder och reformer avser ministern att ta initiativ till för att förbättra företagsklimatet och minska regelkrånglet i , och hur ser ministern på det faktum att allt fler företagare i upplever det som mer krångligt att driva företag i ?
fr · H311921 · 2016-03-04 00:00:00 — Fråga 2015/16:921 Normkritisk verksamhet av (M) till Statsrådet (MP) Regeringen har antagit en strategi – ingen resultatstrategi - för biståndet till . Strategin beskrivs av statsrådet själv som anpassbar och flexibel. Ett annat sätt att beskriva den är luddig. Grundansatsen är bra, men det är ändå ett dokument som väcker frågor. Konflikten är fruktansvärd, människor svälter. Krig, våld och övergrepp har blivit vardag för dem som är kvar i landet. Situationen är desperat. Det står till och med i strategin att det är världens värsta humanitära katastrof. Med anledning av ovanstående vill jag fråga om statsrådet kan ge några exempel på hur den normkritiska verksamheten som ska ändra attityder mot könsrelaterat våld är tänkt att stödjas och på vilka områden i statsrådet tänker sig att detta, som det ser ut just , är genomförbart.
fr · H311922 · 2016-03-04 00:00:00 — Fråga 2015/16:922 Finansiering av fri entré av (M) till Kultur- och demokratiminister (MP) Regeringen har vid ett antal tillfällen gett olika besked kring innehållet i sin reform fri entré. Vid budgetdebatt aviserade kulturministern att dessa pengar främst skulle täcka fri entré till statliga museer. I regeringens regleringsbrev aviseras det att reformen även ska omfatta museernas tillfälliga utställningar. I frågestund frågade jag ministern kring hur det kommer sig att regeringen har svängt i frågan. Beskedet från ministern var nu att nya avvägningar visar att de som regeringen har avsatt räcker till mer än vad man först trodde. Med anledning av ovanstående vill jag fråga kultur- och demokratiministern: Vilka beräkningar baserar kultur- och demokratiministern de nya beskeden avseende fri entré på, och hur avser hon att redovisa dem?
fr · H311923 · 2016-03-04 00:00:00 — Fråga 2015/16:923 resurser av (M) till Utrikesminister (S) Den ryska aggressionen mot fortsätter trots Minsköverenskommelserna 1 och 2. har från det att de ryska aggressionerna startade deltagit med närvaro av observatörer. Samtliga involverade är överens om att observatörerna har betydelse för att sänka våldet och övergreppen mot civila. Antalet observatörer är dock få till antalet och budget ansträngd. EU:s höga representant för utrikes- och säkerhetspolitik har vid upprepade tillfällen uttalat att EU stöder arbete med den så kallade Minskgruppen, vilket också inkluderar observatörer. Minskgruppen stöder de tre överenskomna principerna – människors rätt till självbestämmande, icke-användande av hot eller våld samt territoriell integritet. Natos general har varnat om tilltagande våld i . Enligt general genomförde fler än 450 gränsattacker i veckan före . Tillika har attackerna genomförts i områden som har betraktats som fredade och med vapen som enligt Minsköverenskommelsen är förbjudna. Ukrainska myndigheter har rapporterat att tre ukrainska soldater dödades och två sårades när deras bil träffades av en rysk mina tillhörande de proryska separatisterna. Enligt de ukrainska myndigheterna skadades ytterligare tre ukrainska trupper i eldstrider i Luhansk och Donetskregionen. Detta är långt ifrån en uttömmande lista. Listan på ryssunderstödda övergrepp och brott mot Minsköverenskommelserna är avsevärt längre, och det förekommer dagliga rapporter om våld, hot och dödande. Den ryska aggressionen mot måste få ett slut. Uppenbarligen hjälper inte överenskommelser ensamma, utan dessa behöver förstärkas med andra insatser såsom exempelvis observatörer. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utrikesminister om regeringen är beredd att inom OSSE-kretsen och inom EU ta initiativ till att ytterligare resurser ska avsättas i syfte att stärka observatörsinsats och därmed bidra till att den ryska aggressionen mot förhoppningsvis avtar och Minsköverenskommelserna efterlevs.
fr · H311924 · 2016-03-04 00:00:00 — Fråga 2015/16:924 Id-kontrollernas effekt på resandet mellan och av Boriana (M) till Statsrådet (S) Att införa id-kontroller vid landets gränser blev en nödvändighet så som flyktingsituationen utvecklades i , men regeringens bristfälliga hantering av frågan har lett till förseningar för pendlare samt ökade kostnader för bland annat Skånetrafiken, DSB och flera färjerederier. Kravet på giltig id-handling i form av ett pass eller EU-körkort har ställt till svårigheter för dem som bor på . Ön är dansk, men majoriteten av trafiken till och från ön går via . Problemet är att många Bornholmsbor saknar både pass och EU-körkort, vilket innebär att de har stora svårigheter att, så länge id-kontrollerna finns kvar, resa från ön. Det har fått som konsekvens att frågan om en direktförbindelse mellan på och diskuteras bland danska politiker. Om det blir verklighet kommer det att påverka färjetrafiken mellan och mycket negativt. reste av alla dem som skulle till eller från via , vilket motsvarar ungefär 1,4 miljoner personer. Om trafiken till och från skulle gå direkt till , i stället för som via , skulle det innebära förlorade jobb i södra . Detta i när vi verkligen behöver göra allt vad vi kan för att skapa nya arbetstillfällen. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att underlätta resandet mellan och ?
fr · H311925 · 2016-03-07 00:00:00 — Fråga 2015/16:925 Framtidens kompetensförsörjning för viltbruket och naturturismen av (C) till Statsrådet (S) Naturturismen är en växande bransch i . Intresset för de upplevelser som den unika svenska och faunan erbjuder ökar både i och utomlands, och ger nya affärsmöjligheter för landsbygdens företagare. Yrkesutbildningar kopplat till natur, jakt och sportfiske är därför en viktig del i såväl förvaltningen som utvecklingen av landsbygdens möjligheter. kommer att fatta beslut om strukturförändringar inom naturbruksgymnasierna. Det finns en stor oro för att utbildningar inom bland annat viltbruk och sportfiske kommer drabbas mycket negativt av dessa strukturförändringar. säger sig sakna signaler om huruvida dessa utbildningar är av värde för framtiden. Därför vore det intressant att veta hur regeringen ser på dessa utbildningar. Jag vill mot den bakgrunden fråga statsrådet om hon kan instämma i bedömningen att fortsatta naturbruksutbildningar inom viltbruk och sportfiske är av värde för framtida utveckling av svensk landsbygd och svensk besöksturism? Och om ja: vilka åtgärder tänker statsrådet vidta för att säkerställa att dessa utbildningar får finnas kvar?
fr · H311926 · 2016-03-07 00:00:00 — Fråga 2015/16:926 Kartläggning av habiliteringsersättningen av (S) till Statsrådet (S) Enligt rapporten jämförelser kan man utläsa att av kommuner betalar ut habiliteringsersättning till deltagare i daglig verksamhet. De öppna jämförelserna ger dock ingen indikation om nivå för ersättningen. I rapporten verksamhet enligt LSS – en kartläggning, utgiven av , framkom att ersättningen i medeltal låg på per arbetsdag. Rapporten är framtagen 2008 och bygger på enkätsvar från kommuner. har ingen samlad sammanställning av vad som hänt med habiliteringsersättningen genomförts. Även om ersättningen är en ersättning borde det rimligtvis också ligga i statens intresse att se hur omfattningen och nivåerna utvecklas. Min fråga till statsrådet är därför: Avser statsrådet att ta några initiativ till att det genomförs en förnyad kartläggning av habiliteringsersättningen? Kommer en kartläggning av habiliteringsersättningen ingå i direktivet till ?
fr · H311927 · 2016-03-07 00:00:00 — Fråga 2015/16:927 Delaktighet i vården av (M) till Statsrådet (S) infördes den nya patientlagen med uttalat syfte att öka patienters delaktighet och inflytande över sin egen vårdsituation. Ambitionen att öka patienters möjlighet att vara delaktiga när det gäller val av och metod för hälso- och sjukvårdsinsatser är mycket viktig. Forskningen tyder på att om patienter upplever en kontroll och delaktighet i sin vård medför det många positiva effekter, inte minst en ökad trygghet och tilltro. Dessvärre visar en undersökning utförd av att en mycket liten del av personer med neurologiska diagnoser, så låg som , har erbjudits möjlighet att välja behandlingsalternativ. Än färre har informerats om möjligheten att erhålla en ny medicinsk bedömning, och känner ens till att denna nya lag implementerats. Det finns mycket att göra i hälso- och sjukvården när det gäller vårdförloppet och patienten i fokus. Med hänsyn till ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka konkreta åtgärder avser statsrådet och regeringen att ta till för att förbättra patienternas situation och möjlighet till delaktighet i sin vård?
fr · H311928 · 2016-03-07 00:00:00 — Fråga 2015/16:928 Sjöfartsstödet av Boriana (M) till Statsrådet (S) utvidgades sjöfartsstödet till att omfatta även forskningsfartyg, mätfartyg, bogserbåtar, kabelläggningsfartyg, servicefartyg till offshoreverksamhet med mera. Syftet med ändringen var att stärka den svenska sjöfartsnäringens konkurrenskraft. Den dåvarande alliansregeringens intentioner med ändringen var att det utvidgade sjöfartsstödet bland annat skulle bidra till konsolidering av sjöfartsklustren och upprätthållande av den svenska sjöfartskompetensen. Tyvärr har inte ambitionerna att utöka sjöfartsstödet till nya grupper av fartygsoperationer fått något genomslag i praktiken. Därför vill jag fråga statsrådet vilka åtgärder hon avser att vidta för att sjöfartsstödet ska få avsedd effekt.
fr · H311929 · 2016-03-07 00:00:00 — Fråga 2015/16:929 Anslag till underhåll av järnvägssträckan – av (M) till Statsrådet (S) Underhållet på järnvägssträckan mellan och är eftersatt. Spåren måste bytas ut, och det bör ske så snart och snabbt som möjligt, då ett längre stopp på sträckan påverkar näringslivet i hela . Stambanan i övre används av både och . tvingas tågen köra med kraftigt reducerad hastighet på sträckan, och på grund av rälsens dåliga skick är det oklart hur länge spåren över huvud taget fortsätter att hålla för tung godstrafik. har beslutat att börja spårbytet på sträckan och har avsatt medel för detta. Tyvärr finns det ingen finansiering för de resterande två etapperna, som planeras till 2017 och 2018. Det ligger i hela intresse att spårbytet sker så snabbt som möjligt, och har därför meddelat att man kan utföra underhåll på två etapper om regeringen är villig att avsätta medel för ändamålet. Ska två etapper bli av måste dock regeringen lämna besked om finansiering . Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Ämnar regeringen säkra finansieringen för spårbyte på två etapper på sträckan –innan mars månad är till ända?
fr · H311930 · 2016-03-07 00:00:00 — Fråga 2015/16:930 Översyn av 183-dagarsregeln av Boriana (M) till Finansminister (S) Den så kallade 183-dagarsregeln ger möjlighet till skattebefrielse på inkomst av tjänstgöring på ett utländskt flaggat fartyg som går i så kallad oceanfart. Enligt anses villkoret oceanfart uppfyllt om ett fartyg vistas i oceanfart av tiden under ett kalenderår. Problemet med denna definition är att den riktar in sig på var fartyget vistas, inte på besättningen. Detta ställer till problem när sjömän arbetar på fler än ett fartyg. Det är flera rederier som har uttryckt att de i större utsträckning skulle anställa svensk besättning på sina utländskt flaggade fartyg om 183-dagarsregeln ändrades från att gälla för fartyg som går i oceanfart till fartyg som går i fjärrfart. Med den nuvarande definitionen är kostnaderna för stora. Så min fråga till finansminister är: Kommer ministern att vidta några åtgärder så att kravet på att tjänstgöra i huvudsak i oceanfart ersätts med krav på tjänstgöring huvudsakligen i fjärrfart?
fr · H311931 · 2016-03-07 00:00:00 — Fråga 2015/16:931 Ryska attacker mot hbtq-rättigheter av (L) till Utrikesminister (S) I har hbtq-personers rättigheter inskränkts avsevärt . antogs den internationellt fördömda lagen som förbjuder propaganda för ”icke-traditionella sexuella relationer” inför minderåriga. Ryska myndigheter har utnyttjat lagen i sitt förtryck av hbtq-personer och -aktivister. På greps en kvinna i bara för att hon viftat med en regnbågsflagga. förbjöds en stödorganisation för hbtq-personers barn från att distribuera information. presenterade de två ledamöterna , båda medlemmar i , ett lagförslag som ytterligare inskränker hbtq-personers rättigheter. Det nya lagförslaget debatterades i duman och handlar om att det även ska bli förbjudet för homosexuella att visa kärlek och ömhet öppet. Man vill även göra det olagligt att vara öppen som homosexuell. Lagförslaget gäller endast homosexuella män. Lagförslaget möttes av stort stöd i duman, och trots att det inte ännu kan genomföras i sin nuvarande form av juridiska skäl är det ändå ett tydligt tecken på den negativa utvecklingen. Mot denna bakgrund vill jag fråga utrikesminister : På vilket sätt tänker utrikesministern verka för att förbättra situationen för hbtq-personer i ?
fr · H311932 · 2016-03-07 00:00:00 — Fråga 2015/16:932 Handläggningstider vid Nationellt forensiskt centrum av (L) till Statsrådet (S) Frågan om handläggningstider vid Nationellt forensiskt centrum (NFC) uppmärksammas återigen. Konsekvensen av NFC:s långa handläggningstider är att teknisk bevisning dröjer, vilket kan leda till att förhandlingar blir försenade eller aldrig blir av. Det innebär att personer inte kan fällas för de brott som de misstänks för. NFC har en mycket viktig funktion inom polisen. Till exempel kunde deras analyser bidra till att två personer kunde dömas i för terrorism. Men även andra ärenden – inte minst analys av vapen – har dragit ut , vilket försvårar lagföring av personer. NFC genomgår just nu en inre omorganisation inom polisen. Vissa menar att resurser behöver tillföras för att korta handläggningstiderna. Att teknisk bevisning snabbt kan analyseras och besked levereras till åklagare och polis är avgörande för att effektivisera rättskedjan. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet (S): Vilka åtgärder avser statsrådet och regeringen att vidta för att korta ned handläggningstiderna vid myndigheten forensiskt centrum?
fr · H311933 · 2016-03-07 00:00:00 — Fråga 2015/16:933 Konfliktförebyggande åtgärder på asylboenden av (M) till Statsrådet (S) rapporteras det att ännu ett våldsdåd skett på ett asylboende, med dödligt utfall. Situationen på landets många asylboenden är ohållbar, och det kommer att krävas fler och bättre insatser för att undvika händelser som denna . I en miljö som karakteriseras av unga, ofta traumatiserade män i kontakt med en helt ny kultur, instuvade i inte sällan trånga boendemiljöer, är risken för våld och konflikter högre. För att i största möjliga mån förebygga och förhindra incidenter krävs ett aktivt engagemang från samhället, där samtal med och stöd till de asylsökande är grundläggande. Verktyg för de asylsökande att hantera svåra känslor samt kontinuerliga samtal kring konflikthantering utformade i samförstånd med professionella psykologer tillhandahålls dessvärre inte i tillräcklig utsträckning. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka konkreta åtgärder avser statsrådet och regeringen att implementera för att förebygga våld och konflikter på landets asylboenden?