ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H311589 · 2016-01-11 00:00:00 — Fråga 2015/16:589 Förbud mot ämnen i grupp inom Reach av (C) till Klimat- och miljöminister (MP) presenterades en rapport av Svenskt Vatten om högfluorerade ämnen (PFAS) i impregneringsmedel till skor och kläder. Högfluorerade ämnen är svårnedbrytbara i vår miljö, och förutom att många ämnen i denna grupp är giftiga har de ofta egenskaper som gör att de kan lagras i växter, djur och människor. I rapporten konstateras att så många som 6 av 20 testade impregneringsmedel innehåller högfluorerande ämnen. Många är också vanligt förekommande i vardagsnära produkter såsom bordsdukar, pizzakartonger och tandtråd. Då gruppen högfluorerande ämnen innehåller flera tusen ämnen är det inte effektivt att förbjuda ämnena var för sig. I stället är det viktigt att arbeta för att inom Reach kunna förbjuda ämnen i grupp, något som med dagens lagstiftning inte är möjligt. Min fråga till klimat- och miljöminister är därför: Hur arbetar ministern och regeringen för att göra det möjligt att inom Reach klassificera och därmed kunna förbjuda grupper av ämnen med liknande egenskaper?
fr · H311590 · 2016-01-11 00:00:00 — Fråga 2015/16:590 Polisens arbetssätt av (M) till Statsrådet (S) De sexuella trakasserier i som har uppmärksammats i efterdyningarna av händelserna i har upprört stora delar av samhället. Uppgifter om att polisen inte har rapporterat överfall och trakasserier på ett korrekt sätt är mycket stötande och riskerar att minska allmänhetens förtroende för polisen. Polisledningens och polischefens uppdrag är att sköta sin uppgift utan att ta politisk hänsyn eller göra en avvägning om vilket parti som skulle gynnas eller missgynnas av att korrekt information ges till allmänheten. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet: Har statsrådet känt till att polisen jobbade på detta sätt, och tänker statsrådet vidta några åtgärder för att förhindra att det händer igen ?
fr · H311591 · 2016-01-11 00:00:00 — Fråga 2015/16:591 Ökade sjukskrivningar av (M) till Socialförsäkringsminister (S) ser en ökning av sjukfrånvaron. Även om ökningen sker från en låg nivå är den viktig att notera. Enligt upplever vart fjärde företag ganska stora eller mycket stora problem med sjukfrånvaron. Åtta av tio företag upplever problem med många korta sjukskrivningar, och fyra av tio företag upplever problem med långa sjukskrivningsperioder. Enligt samma undersökning arbetar ett stort antal företag aktivt för att minska de anställdas sjukskrivningar. Åtta av tio företagare anser att det förebyggande arbetet gör skillnad i positiv bemärkelse. Alliansen införde en rehabiliteringskedja i sjukförsäkringen med fasta bedömningspunkter av arbetsförmågan, stegvis nedtrappning av ersättningsnivåerna och en bortre tidsgräns i sjukförsäkringen. Åtskilliga företagare är nu oroliga för att sjuktalen ska öka med den nya sjukförsäkringen. Detta är allvarligt i det fall sjukfrånvaron kommer att öka ytterligare. Till en del handlar det om företagens produktivitet, men framför allt handlar det om de anställdas hälsa. Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialförsäkringsministern hur hon kommer att följa upp hur sjukfrånvaron utvecklas och vilka åtgärder hon är beredd att vidta i det fall sjuktalen fortsätter att öka.
fr · H311592 · 2016-01-11 00:00:00 — Fråga 2015/16:592 Sjukfrånvaro av (M) till Socialförsäkringsminister (S) En stor andel av ökningen av sjuktalen sker inom vård och omsorg. Enligt Vårdföretagarna finns det en stor skillnad i sjukfrånvaron beroende på driftsformen. Sjukfrånvaron är högre inom den offentligt drivna verksamheten medan den är lägre inom den privat drivna vården och omsorgen. Allmänt sägs att det som är betydelsefullt för hälsan och som därmed är viktigt för sjukfrånvaron är arbetstagarens nöjdhet med sitt arbete, möjlighet att kunna påverka samt närhet till arbetsledare och chef. Skillnaden i sjuktalen mellan den offentligt drivna och den privatdrivna vården och omsorgen framgår också i statistiken. Det är angeläget att sjukfrånvaron minskar, att de verksamheter där sjukfrånvaron är lägre kan användas som förebilder och att deras erfarenheter kan implementeras i verksamheter med högre sjukfrånvaro. Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialförsäkringsministern på vilket sätt hon avser att agera för att sjuktalen i den offentliga vården och omsorgen ska vara på samma nivå som i den privata.
fr · H311593 · 2016-01-11 00:00:00 — Fråga 2015/16:593 Förbättrade förutsättningar för generationsskiften av (M) till Närings- och innovationsminister (S) Familjeföretag och ägarledda företag bidrar till många jobb i . erbjuder de ett engagemang i staden eller bygden och ger därför stora värden utöver de jobb de skapar. En väldigt hög andel av ägarna i dessa företag kommer av åldersskäl att sluta som företagare . Det är av stor vikt att dessa företag och jobb finns kvar. Med anledning av ovanstående vill jag fråga närings- och innovationsministern följande: Vad avser ministern och regeringen att göra för att förbättra förutsättningarna för generationsskiften?
fr · H311594 · 2016-01-11 00:00:00 — Fråga 2015/16:594 Flickors mänskliga rättigheter av Boriana (M) till Kultur- och demokratiminister (MP) Enligt har polisen i mörklagt omfattande sexuella övergrepp på unga flickor under are 2014 och 2015. Vissa av flickorna har varit elva eller . Med anledning av ovanstående vill jag fråga kultur- och demokratiministern: Vad avser ministern att göra för att säkerställa flickors rättighet att besöka musikfestivaler och andra offentliga arrangemang utan att behöva utsättas för sexuella övergrepp?
fr · H311595 · 2016-01-11 00:00:00 — Fråga 2015/16:595 Mörkande av sexuella övergrepp av Boriana (M) till Statsrådet (S) Enligt har polisen i mörklagt omfattande sexuella övergrepp på unga flickor under are 2014 och 2015. Anledningen till polisens agerande ska enligt uppgift ha varit ovilja att offentliggöra uppgifter som pekar ut flyktingungdomar som förövare. Inget av de anmälda fallen har gått till åtal. Med anledning av ovanstående vill jag fråga: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att se till att polisen utför sina arbetsuppgifter oavsett vilka gärningsmännen är?
fr · H311596 · 2016-01-11 00:00:00 — Fråga 2015/16:596 Förtroende för polisledningen av Boriana (M) till Statsrådet (S) Enligt har polisen i mörklagt omfattande sexuella övergrepp på unga flickor under are 2014 och 2015. Anledningen till polisens agerande ska enligt uppgift ha varit ovilja att offentliggöra uppgifter som pekar ut flyktingungdomar som förövare. Inget av de anmälda fallen har gått till åtal. Enligt polisens informationschef var det fel att man inte kommunicerade övergreppen. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet: Har statsrådet fortsatt förtroende för ledning?
fr · H311597 · 2016-01-11 00:00:00 — Fråga 2015/16:597 Jämställdhet på riktigt av Boriana (M) till Statsminister (S) Enligt har polisen i mörklagt omfattande sexuella övergrepp på unga flickor under are 2014 och 2015. Könssegregation av publiken övervägdes, och personal fick i uppdrag att ta kontakt med tjejer och värna dem. Kvinnor har kämpat för sina rättigheter att vistas i de offentliga miljöerna på samma villkor som män. Att nu vrida klockan tillbaka, och ens överväga att dela upp publiken på are beroende på kön för att flickor och kvinnor ska slippa sexuella trakasserier, är självfallet helt oacceptabelt. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsministern: Vad avser statsministern och den så kallade feministiska regeringen att vidta för åtgärder för att säkerställa alla medborgares lika rättigheter oavsett kön?
fr · H311598 · 2016-01-11 00:00:00 — Fråga 2015/16:598 Upphandling i kommuner av (M) till Statsrådet (S) Kommunerna är viktiga avtalspartner för näringslivet. Den kommunala upphandlingen kan rätt tillämpad bidra till ett positivt näringslivsklimat som kostnaderna för skattebetalarna hålls låga. Den kommunala upphandlingen omfattar avtal för ca . I av landets kommuner överprövas minst var tionde upphandling, och snittet för andelen överprövningar ligger på för samtliga kommuner. Endast 96 kommuner har en överklagandenivå . Orsaken till den höga andelen överprövningar i flertalet kommuner varierar. För vissa kommuner handlar det om dålig kunskap om företagande och näringsliv. En annan orsak kan vara krångliga och svårtolkade regler och lagstiftning. Enligt är rätten att överklaga beslutet vid en upphandling positivt, men andelen överprövningar bör minska. Överprövningsprocesserna kostar kommunerna och ytterst skattebetalarna stora summor som skulle kunna användas till annat, rent av till skattesänkningar. Ytterligare en negativ effekt av den höga andelen överprövningar kan vara sämre samhällsservice när varor och tjänster inte införs i enlighet med den planerade tidsprocessen. Det kommunala självstyret är naturligtvis en angelägen fråga och ska inte begränsas av staten. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet om han är beredd att verka för att andelen överprövningar i den kommunala upphandlingen ska minska med bibehållen rättssäkerhet för anbudsgivarna.
fr · H311599 · 2016-01-12 00:00:00 — Fråga 2015/16:599 i av (M) till Försvarsminister (S) Försvaret av är en av de mest grundläggande uppgifter och intressen och överordnat i stort sett samtliga övriga intressen för såväl de demokratiska institutionerna som för samhället i stort. Ett starkt och ändamålsenligt försvar och försvarsförmåga förutsätter möjligheter till övning - i olika delar av landet, i olika terränger och naturtyper och för samtliga vapengrenar. Vikten, behovet och betydelsen av övning, i högre utsträckning och genomgående över hela linjen, är ett av de bärande inslagen i den försvarsöverenskommelse som träffades i syfte att stärka det svenska försvaret och öka den svenska försvarsförmågan mot bakgrund av ett oroligare och osäkrare närområde och omvärld. Möjligheten för Försvarsmakten att kunna hålla kvalificerade övningar för att utbilda och öva verksamheten är fundamental. Utan övning är det inte möjligt att upprätthålla en kvalitativ verksamhet. För att Försvarsmakten ska kunna utbilda och öva sina förband är det nödvändigt att myndigheten har tillgång till ändamålsenliga övningsområden och övningsanordningar. Det är och regeringen som beslutar om försvarsmaktsorganisationens övergripande utformning. Med detta som grund bestämmer Försvarsmakten den närmare utformning av krigsförbanden som är nödvändig för att statsmakternas krav på operativ förmåga ska kunna uppfyllas. Inom de ramar riksdag och regering har lagt fast är det Försvarsmakten som avgör var och hur krigsförbanden ska utbildas och övas, liksom vilka övningsanordningar i form av skjutfält och annat som behövs för att kunna utbilda och öva krigsförbanden. Försvarsmakten är förhindrad att använda närmare en tredjedel av övningsfälten. Totalt väntar Försvarsmakten på regeringsbeslut, som är sista instans, om hur mycket övningsverksamhet som får bedrivas på totalt 19 skjut- och övningsfält - däribland . Orsaken är att dessa ska miljöprövas. Ärenden kring hur mycket försvaret får öva på landets skjutbanor och övningsområden tar i genomsnitt innan de avgörs. Detta försvårar och urholkar allvarligt och påtagligt Försvarsmaktens möjligheter till övning vilket i sin tur går ut över försvarsförmågan, gör det svårare att behålla anställda soldater samt ökar försvarets kostnader. Långdragen ärendehantering och brist på besked försvårar även berörda kommuners och regioners långsiktiga planeringsförutsättningar. Mot bakgrund av det ovan anförda vill jag fråga försvarsminister : Vilka åtgärder tänker försvarsministern vidta för att se till att miljöprövningsärendena, såsom ärendet om , inte i fortsättningen ska försena och förhindra Försvarsmaktens nödvändiga övningsverksamhet?
fr · H311600 · 2016-01-12 00:00:00 — Fråga 2015/16:600 Asylsökandes tandvårdsbehandling av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Flyktingkrisens inverkan på , vården och tandvården är redan påtaglig. Det tryck och den press som delar av och vårdens personal är utsatt för är inte hållbar. Det ska vara ordning och reda i välfärden. Svensk vård- och tandvårdspersonal är eftertraktad och ansedd som duktig på organisation och att göra prioriteringar. Vi ska alltid ha fokus på kvalitet inom vården, tandvården och . befinner sig emellertid nu i en situation som vi inte har kontroll över. Läget är akut och extraordinärt. Detta gäller givetvis för alla som flyr från till exempel , men även situationen med att ta emot många flyktingar är extraordinär. beräknades 163 000 asylsökande komma till . Enligt förordningen (1994:362) om vårdavgifter m.m. för vissa utlänningar ska asylsökandes tandvårdsbehandling utföras hos tandläkare inom . Detta trots att hälften av tandvården i inte bedrivs av Folktandvården. Regeringen och statsrådet har svarat i att regeringen inte kan utesluta att det kan finnas anledning att ändra förordningen. Trycket i tandvården växer, och fler behöver kunna få möjlighet att hjälpa till. Varför tvekar regeringen att möjliggöra för lika villkor för alla tandläkare i att kunna bidra? Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Kommer regeringen och ansvarigt statsråd att genomföra de nödvändiga ändringarna i förordningen så att alla tandläkare, oavsett driftsform, kan bidra i behandlingen av asylsökande på lika villkor?
fr · H311601 · 2016-01-12 00:00:00 — Fråga 2015/16:601 Finansieringen av Norrbotniabanan av (M) till Finansminister (S) Regeringen har lovat att byggandet av Norrbotniabanan ska påbörjas innan den nuvarande mandatperioden är över. Enligt saknas det dock finansiering för projektet som bedöms kosta . Projektet bedöms inte rymmas inom planen om inga ytterligare pengar skjuts till. Såväl stats- som infrastrukturministern har deklarerat att Norrbotniabanan ska påbörjas . Finansministern har dock givit andra besked om samma projekt. Väljarna har kanske blivit vana vid den nuvarande regeringens löftesbrott vid det här laget men icke desto mindre måste regeringen ge besked. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : Kommer finansministern att skjuta till de pengar som krävs för att påbörja byggandet av Norrbotniabanan som har utlovats?
fr · H311602 · 2016-01-12 00:00:00 — Fråga 2015/16:602 Kusträsk skjutfält i av (M) till Försvarsminister (S) Försvaret av är en av de mest grundläggande uppgifter och intressen och överordnat i stort sett samtliga övriga intressen för såväl de demokratiska institutionerna som för samhället i stort. Ett starkt och ändamålsenligt försvar och försvarsförmåga förutsätter möjligheter till övning - i olika delar av landet, i olika terränger och naturtyper och för samtliga vapengrenar. Vikten, behovet och betydelsen av övning, i högre utsträckning och genomgående över hela linjen, är ett av de bärande inslagen i den försvarsöverenskommelse som träffades i syfte att stärka det svenska försvaret och öka den svenska försvarsförmågan mot bakgrund av ett oroligare och osäkrare närområde och omvärld. Möjligheten för Försvarsmakten att kunna hålla kvalificerade övningar för att utbilda och öva verksamheten är fundamental. Utan övning är det inte möjligt att upprätthålla en kvalitativ verksamhet. För att Försvarsmakten ska kunna utbilda och öva sina förband är det nödvändigt att myndigheten har tillgång till ändamålsenliga övningsområden och övningsanordningar. Det är och regeringen som beslutar om försvarsmaktsorganisationens övergripande utformning. Med detta som grund bestämmer Försvarsmakten den närmare utformning av krigsförbanden som är nödvändig för att statsmakternas krav på operativ förmåga ska kunna uppfyllas. Inom de ramar riksdag och regering har lagt fast är det Försvarsmakten som avgör var och hur krigsförbanden ska utbildas och övas, liksom vilka övningsanordningar i form av skjutfält och annat som behövs för att kunna utbilda och öva krigsförbanden. Försvarsmakten är förhindrad att använda närmare en tredjedel av övningsfälten. Totalt väntar Försvarsmakten på regeringsbeslut, som är sista instans, om hur mycket övningsverksamhet som får bedrivas på totalt 19 skjut- och övningsfält - däribland Kusträsk skjutfält. Orsaken är att dessa ska miljöprövas. Ärenden kring hur mycket försvaret får öva på landets skjutbanor och övningsområden tar i genomsnitt innan de avgörs. Detta försvårar och urholkar allvarligt och påtagligt försvarsmaktens möjligheter till övning vilket i sin tur går ut över försvarsförmågan, gör det svårare att behålla anställda soldater samt ökar försvarets kostnader. Långdragen ärendehantering och brist på besked försvårar även berörda kommuners och regioners långsiktiga planeringsförutsättningar. Mot bakgrund av det ovan anförda vill jag fråga försvarsminister : Vilka åtgärder tänker försvarsministern vidta för att se till att miljöprövningsärendena, såsom ärendet om Kusträsk skjutfält, inte i fortsättningen ska försena och förhindra Försvarsmaktens nödvändiga övningsverksamhet?
fr · H311603 · 2016-01-12 00:00:00 — Fråga 2015/16:603 skjutfält i av (M) till Försvarsminister (S) Försvaret av är en av de mest grundläggande uppgifter och intressen och överordnat i stort sett samtliga övriga intressen för såväl de demokratiska institutionerna som för samhället i stort. Ett starkt och ändamålsenligt försvar och försvarsförmåga förutsätter möjligheter till övning - i olika delar av landet, i olika terränger och naturtyper och för samtliga vapengrenar. Vikten, behovet och betydelsen av övning, i högre utsträckning och genomgående över hela linjen, är ett av de bärande inslagen i den försvarsöverenskommelse som träffades i syfte att stärka det svenska försvaret och öka den svenska försvarsförmågan mot bakgrund av ett oroligare och osäkrare närområde och omvärld. Möjligheten för Försvarsmakten att kunna hålla kvalificerade övningar för att utbilda och öva verksamheten är fundamental. Utan övning är det inte möjligt att upprätthålla en kvalitativ verksamhet. För att Försvarsmakten ska kunna utbilda och öva sina förband är det nödvändigt att myndigheten har tillgång till ändamålsenliga övningsområden och övningsanordningar. Det är och regeringen som beslutar om försvarsmaktsorganisationens övergripande utformning. Med detta som grund bestämmer Försvarsmakten den närmare utformning av krigsförbanden som är nödvändig för att statsmakternas krav på operativ förmåga ska kunna uppfyllas. Inom de ramar riksdag och regering har lagt fast är det Försvarsmakten som avgör var och hur krigsförbanden ska utbildas och övas, liksom vilka övningsanordningar i form av skjutfält och annat som behövs för att kunna utbilda och öva krigsförbanden. Försvarsmakten är förhindrad att använda närmare en tredjedel av övningsfälten. Totalt väntar Försvarsmakten på regeringsbeslut, som är sista instans, om hur mycket övningsverksamhet som får bedrivas på totalt 19 skjut- och övningsfält - däribland skjutfält. Orsaken är att dessa ska miljöprövas. Ärenden kring hur mycket försvaret får öva på landets skjutbanor och övningsområden tar i genomsnitt innan de avgörs. Detta försvårar och urholkar allvarligt och påtagligt försvarsmaktens möjligheter till övning vilket i sin tur går ut över försvarsförmågan, gör det svårare att behålla anställda soldater samt ökar försvarets kostnader. Långdragen ärendehantering och brist på besked försvårar även berörda kommuners och regioners långsiktiga planeringsförutsättningar. Mot bakgrund av det ovan anförda vill jag fråga försvarsminister : Vilka åtgärder tänker försvarsministern vidta för att se till att miljöprövningsärendena, såsom ärendet om skjutfält, inte i fortsättningen ska försena och förhindra Försvarsmaktens nödvändiga övningsverksamhet?
fr · H311604 · 2016-01-12 00:00:00 — Fråga 2015/16:604 F 17G på av (M) till Försvarsminister (S) Försvaret av är en av de mest grundläggande uppgifter och intressen och överordnat i stort sett samtliga övriga intressen för såväl de demokratiska institutionerna som för samhället i stort. Ett starkt och ändamålsenligt försvar och försvarsförmåga förutsätter möjligheter till övning - i olika delar av landet, i olika terränger och naturtyper och för samtliga vapengrenar. Vikten, behovet och betydelsen av övning, i högre utsträckning och genomgående över hela linjen, är ett av de bärande inslagen i den försvarsöverenskommelse som träffades i syfte att stärka det svenska försvaret och öka den svenska försvarsförmågan mot bakgrund av ett oroligare och osäkrare närområde och omvärld. Möjligheten för Försvarsmakten att kunna hålla kvalificerade övningar för att utbilda och öva verksamheten är fundamental. Utan övning är det inte möjligt att upprätthålla en kvalitativ verksamhet. För att Försvarsmakten ska kunna utbilda och öva sina förband är det nödvändigt att myndigheten har tillgång till ändamålsenliga övningsområden och övningsanordningar. Det är och regeringen som beslutar om försvarsmaktsorganisationens övergripande utformning. Med detta som grund bestämmer Försvarsmakten den närmare utformning av krigsförbanden som är nödvändig för att statsmakternas krav på operativ förmåga ska kunna uppfyllas. Inom de ramar riksdag och regering har lagt fast är det Försvarsmakten som avgör var och hur krigsförbanden ska utbildas och övas, liksom vilka övningsanordningar i form av skjutfält och annat som behövs för att kunna utbilda och öva krigsförbanden. Försvarsmakten är förhindrad att använda närmare en tredjedel av övningsfälten. Totalt väntar Försvarsmakten på regeringsbeslut, som är sista instans, om hur mycket övningsverksamhet som får bedrivas på totalt 19 skjut- och övningsfält - däribland F 17G . Orsaken är att dessa ska miljöprövas. Ärenden kring hur mycket försvaret får öva på landets skjutbanor och övningsområden tar i genomsnitt innan de avgörs. Detta försvårar och urholkar allvarligt och påtagligt Försvarsmaktens möjligheter till övning vilket i sin tur går ut över försvarsförmågan, gör det svårare att behålla anställda soldater samt ökar försvarets kostnader. Långdragen ärendehantering och brist på besked försvårar även berörda kommuners och regioners långsiktiga planeringsförutsättningar. Mot bakgrund av det ovan anförda vill jag fråga försvarsminister : Vilka åtgärder tänker försvarsministern vidta för att se till att miljöprövningsärendena, såsom ärendet om F 17G , inte i fortsättningen ska försena och förhindra Försvarsmaktens nödvändiga övningsverksamhet?