ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H312654 · 2016-01-27 00:00:00 — Dnr Ju2016/00513/ Svar på fråga 2015/16:654 av (M) Sysselsättning för intagna i fängelser har frågat mig vilka åtgärder jag kommer att vidta för att säkerställa att alla intagna som vill har möjlighet att delta i behandlingsprogram och yrkesutbildning. Bakgrunden till frågan är den rapport om sysselsättning som (Brå) presenterade . Det är viktigt att tiden i anstalt fylls med strukturerade aktiviteter, dels i syfte att upprätthålla ordningen och säkerheten i anstalten, dels för att minska risken för att individen återfaller i brott. Sysselsättningsgraden i anstalt har utvecklats i positiv riktning. Regeringens uppfattning är dock att det är otillfredsställande att Kriminalvården inte uppnår en högre sysselsättningsgrad. Jag har tagit initiativ till ett utökat samarbete mellan Kriminalvården och näringslivet i syfte att utveckla möjligheterna till sysselsättning för Kriminalvårdens klienter. Regeringen har också gett Kriminalvården i uppdrag att förstärka arbetet med utslussning och har avsatts för detta ändamål. Därutöver har regeringen gett Kriminalvården i uppdrag att utreda förutsättningarna för att myndigheten ska kunna erbjuda kompletterande utbildning på gymnasial nivå för intagna i anstalt som saknar fullständig gymnasieutbildning. Kriminalvården har en ny organisation som syftar till att förbättra styrning, enhetlighet och kontroll. pågår ett omfattande utvecklingsarbete inom myndigheten vilket även omfattar sysselsättningen i anstalt. Brås rapport kommer att vara ett bra underlag för det fortsatta arbetet på området. Regeringen har höga förväntningar på Kriminalvårdens utvecklingsarbete när det gäller verksamheten för intagna och följer arbetet noga genom löpande dialoger med myndigheten.
frs · H312655 · 2016-01-27 00:00:00 — Dnr Ju2016/00514/ Svar på fråga 2015/16:655 av (M) Behandlingsprogram för intagna i fängelser som inte kan svenska har frågat mig vilka åtgärder jag kommer vidta så att intagna som inte behärskar svenska också får möjlighet till behandlingsprogram för återfall i brott. För regeringen är det angeläget att Kriminalvårdens klienter i så hög utsträckning som möjligt deltar i behandlingsprogram som minskar risken för återfall. Regeringen har i budgetpropositionen gett uttryck för detta samt betonat att det är angeläget att Kriminalvården fortsatt utvecklar arbetet med behandlingsprogrammen så att de klienter som har störst behov i högre utsträckning nås av väl anpassade insatser. Kriminalvården bedriver utvecklingsarbete inom flera viktiga områden som rör det återfallsförebyggande arbetet, bl.a. inom ramen för ett antal regeringsuppdrag. En del i detta utvecklingsarbete är en särskild satsning på flerspråkiga programledare. Regeringen har höga förväntningar på Kriminalvårdens utvecklingsarbete när det gäller verksamheten för intagna och följer arbetet noga genom löpande dialoger med myndigheten.
frs · H312656 · 2016-01-27 00:00:00 — Dnr Ju2016/00515/ Svar på fråga 2015/16:656 av (SD) Beslagtagande av asylsökandes ägodelar har frågat mig om jag delar uppfattningen att det är rimligt att man försörjer sig själv om man kan och om jag kan tänka mig att införa ett liknande system med beslagtagande av asylsökandes värdesaker som föreslagits i . Enligt nu gällande bestämmelser har en asylsökande rätt till bistånd för sin dagliga livsföring endast om han eller hon saknar egna medel. Den som har inkomst av förvärvsarbete eller som har annan inkomst eller egna tillgångar och som har logi på en förläggning ska betala ett skäligt belopp som ersättning till . När kost ingår i inkvarteringen på en förläggning ska skälig ersättning betalas även för denna. ska alltså en asylsökande som kan försörja sig själv göra det. Regeringen har inte för avsikt att utöver dagens bestämmelser införa ett system med beslagtagande av asylsökandes värdesaker för att sedan sälja dem.
frs · H312657 · 2016-01-27 00:00:00 — Dnr S2016/00451/SF Svar på fråga 2015/16:657 av (M) Förväntade effekter på sjukfrånvaron av regeringens åtgärdsprogram har frågat mig om förväntade effekter, uttryckt i form av minskad sjukfrånvaro, för var och en av de 25 åtgärdspunkterna. Den stigande sjukfrånvaron är mycket oroande. Att bryta utvecklingen och stabilisera sjukfrånvaron är en av regeringens mest prioriterade frågor. Regeringens målsättning är att sjukpenningtalet ska uppgå till vid utgången av 2020. För att uppnå detta mål behövs åtgärder på bred front och av olika aktörer. I åtgärdsprogrammet för ökad hälsa och minskad sjukfrånvaro har regeringen identifierat sju områden som behöver utvecklas och där åtgärder behöver vidtas för att öka hälsan, bryta den negativa utvecklingen och stabilisera sjukfrånvaron. Åtgärderna är av olika karaktär och berör olika aktörer. De åtgärder som vidtas inom sjukförsäkring, arbetsmiljö, hälso- och sjukvård, familjepolitik, jämställdhet och arbetsmarknad ska bidra till förbättrad hälsa och bättre möjligheter för människor att stanna kvar eller återgå i arbete. Varje enskild åtgärd är viktig, men det är åtgärderna sammantaget som förväntas ge effekt på sjukfrånvaron. Den sammantagna förväntade effekten av åtgärdsprogrammet är att det bedöms bidra till att bryta den nuvarande uppgången av sjukfrånvaron och därefter till att minska sjukfrånvaron. Det bedöms även bidra till att skillnaderna i sjukfrånvaro mellan kvinnor och män minskar och även bidra positivt till det jämställdhetspolitiska målet.
frs · H312658 · 2016-01-27 00:00:00 — Dnr A2016/00120/A Svar på fråga 2015/16:658 av (M) Arbetslösheten bland utrikes födda har frågat mig vilka konkreta åtgärder jag avser att vidta för att gruppen utrikes födda inte ska hamna i utanförskap. Bakgrunden till frågan är beräkningar om antalet arbetslösa bland de nyanlända som förväntas bli kommun-mottagna . Som vet, och som även själva skriver, är beräkningen behäftad med stor osäkerhet. Naturligtvis innebär en så snabb befolkningstillväxt som dagens flyktingsituation en stor utmaning. Att varaktigt minska arbetslösheten och att öka sysselsättningen är en av regeringens viktigaste uppgifter. För att nå målsättningen görs investeringar i jobben genom regeringens jobbagenda som består av tre delar: investeringar i bostäder, klimatomställning och infrastruktur; en aktiv närings- och innovationspolitik för fler och växande företag; samt investeringar i kompetens och matchning. Flera åtgärder med relevans för frågan föreslogs i budgetpropositionen , som beslutade om . Regeringens satsningar på bl.a. innebär både en kraftig utökning av antalet utbildningsplatser och högre kvalitet inom utbildning för vuxna. Målgrupper kan vara såväl nyanlända som unga vuxna som avbrutit gymnasiestudierna som individer som behöver utbilda sig i en omställningsfas eller fortbilda sig. För att korta tiden från nyanländas ankomst till arbete reformeras arbetet för nyanländas etablering. I budgetpropositionen föreslog regeringen ett antal investeringar som ska leda till en snabbare etablering på arbetsmarknaden, däribland förstärkta arbetsmarknadsinriktade insatser, validering och en rejäl höjning av ersättningen till kommunerna för mottagande av nyanlända. Regeringen är inställd på att det kommer att krävas ytterligare insatser för att skapa snabbare etablering på arbetsmarknaden. I det här sammanhanget vill jag också framhålla betydelsen av att regeringen och , , och har enats kring nödvändiga insatser dels för att säkra förmågan i det svenska mottagandet av asylsökande, dels insatser för att stärka etableringen av nyanlända. I överenskommelsen föreslås bl.a. åtgärder för snabbare och bättre etablering på arbetsmarknaden för nyanlända invandare. Regeringens samtal med arbetsmarknadens parter, Arbetsförmedlingen och andra berörda myndigheter för att skapa så kallade snabbspår in på arbetsmarknaden för nyanlända inom etableringsuppdraget har lett till att flera snabbspår redan har presenterats. påbörjas snabbspår för kockar, slaktare/styckare samt hälso- och sjukvårdsyrken. Genom initiativet 100-klubben mobiliseras nu i ännu större utsträckning arbetsgivare som vill erbjuda nyanlända arbetslivserfarenheter på svensk arbetsmarknad.
frs · H312659 · 2016-01-27 00:00:00 — Dnr S2016/00452/SF Svar på fråga 2015/16:659 av (M) Prövningen av arbetsförmågan vid slopandet av den bortre tidsgränsen har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att den stora grupp som inte saknar arbetsförmåga men som i och med slopandet av bortre tidsgränsen nu inte kommer att kallas till Arbetsförmedlingen. pekar på brister som själv uppmärksammat genom en kvalitetsuppföljning. Förutom det som frågeställaren nämner visar rapporten att för cirka en tredjedel av dem som har blivit utförsäkrade hade inte behovet av rehabilitering klarlagts före utförsäkringen. visar Arbetsförmedlingens uppföljningar att många av dem som utförsäkrats har varit för sjuka för att delta i Arbetsförmedlingens insatser på något meningsfullt sätt. Jag delar självfallet uppfattningen att den som är i sjukförsäkringen och har en arbetsförmåga så fort som möjligt ska få stöd tillbaka till arbete. Regeringen har i budgeten tillskjutit betydande resurser till för att stärka handläggningen vid myndigheten. har även getts ett uppdrag med denna innebörd. Syftet är att öka kvalitén i bedömningar av sjukskrivnas arbetsförmåga och deras behov och möjligheter till rehabilitering och omställning. För min del anser jag det inte vara en rimlig utgångspunkt att det ska behövas en bortre tidsgräns sjukskrivning för att uppmärksamma de personer som har en arbetsförmåga och som är i behov av stöd för att komma tillbaka till arbete. Det måste vara möjligt att göra det . Det är detta som är ledstjärnan i regeringens politik.
frs · H312660 · 2016-01-27 00:00:00 — Dnr Fö2016/00086/SI Svar på fråga 2015/16:660 av (M) Risker med ett ökat försvarssamarbete med har frågat mig hur försvarsministern och regeringen har diskuterat vad avser ökad risk för att dras in i konflikt vid ett ökat samarbete med . Vårt försvars- och säkerhetspolitiska samarbete med är av stor betydelse och omfattande. Regeringens bedömning är att ett ytterligare fördjupat bilateralt försvarssamarbete har blivit än viktigare mot bakgrund av händelseutvecklingen i vårt närområde. Det skapar en förutsägbarhet, främjar fredlig utveckling och höjer tröskeln för militära incidenter och konflikter. En handlingsplan mellan och initierades . presenterade dåvarande finske försvarsministern och undertecknad en konkret handlingsplan för samarbetet. Det bilaterala samarbetet sträcker sig över samtliga försvarsgrenar och innefattar dessutom förberedelser för gemensamt användande av civila och militära resurser i olika scenarier, även bortom fredstida förhållanden. Exempel kan vara hävdandet av respektive lands territoriella integritet eller utövande av rätten till självförsvar enligt artikel 51 i stadga. Det ska understrykas att våra båda länders militära alliansfrihet består. Planeringen och förberedelserna ska vara ett komplement till, men skilt från, respektive lands nationella planering. Endast under förutsättning att nödvändiga beslut fattas av och regeringen i respektive land kan länderna agera tillsammans. Samarbetet innebär en möjlighet till gemensamt agerande, men inte några utfästelser.
frs · H312661 · 2016-01-27 00:00:00 — Dnr Fö2016/00087/MFI Svar på fråga 2015/16:661 av (M) Skottsäkra västar till hemvärnet har frågat mig om när alla våra hemvärnssoldater kommer att ha tillgång till skyddsväst. Den enskilt viktigaste delen är att höja den operativa förmågan i krigsförbanden. Hemvärnet med de nationella skyddsstyrkorna utgör en stor och viktig del av försvar. och regeringen beslutar om försvarsmaktsorganisationens övergripande utformning. Med detta som grund bestämmer Försvarsmakten den närmare utformning av krigsförbanden som är nödvändig för att riskdagens och regeringens krav på operativ militär förmåga ska kunna uppfyllas. Inom de ramar regering och riksdag har lagt fast är det Försvarsmakten som ansvarar för beslut om hur krigsförbanden ska utrustas.
fr · H311717 · 2016-02-01 00:00:00 — Fråga 2015/16:717 SRHR-perspektiv av (M) till Statsrådet (MP) har efterlyst SRHR-perspektiv på regeringens politik. Under den föredragning om SRHR, sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, som utrikesutskottet fick från statssekreterare saknades tyvärr betoningen på rättighetsperspektivet. Regeringen har tidigare kritiserats för ointresse i frågan om SRHR. Det är uppenbart att den nuvarande regeringen ser sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter som en fråga som mest handlar om hälsa eller jämställdhet. Rättigheterna är avgörande för framgången i arbetet. Det handlar också om att principerna om människors rättigheter och den grundläggande rätten att besluta om sin egen kropp avspeglas i rättssystemet – bland annat att aborter är säkra och lagliga, att barnäktenskap inte är tillåtna, att våldtäkt är ett brott där förövaren lagförs och bestraffas och att både polisen och rättssystemet hanterar frågorna på ett bra sätt. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet på vilket sätt statsrådet och regeringen kan tänka sig att utöka sitt arbete med SRHR inom biståndet till att också röra hållbarhetsmål nr 16 om fred, rättvisa och starka institutioner.
fr · H311718 · 2016-02-01 00:00:00 — Fråga 2015/16:718 Inställda rättegångar av (L) till Justitie- och migrationsminister (S) Att människor som begår brott ska lagföras är en viktig princip. Det handlar om förtroendet för lagar och rättsväsen. Problemet med inställda rättegångar är inte nytt. Alliansregeringen vidtog ett antal åtgärder för att öka vittnesskyddet. Vi skärpte också kraven på att personer som kallas till rättegång ska dyka upp; exempelvis infördes sanktioner för åtalade som inte inställer sig till domstolsförhandlingarna. Trots detta genomförs aldrig av rättegångarna. När ärenden skrivs av får offren inte upprättelse och gärningsmännen inte sitt straff. Dessutom innebär inställda rättegångar stora kostnader för samhället. Mot bakgrund av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vilka konkreta åtgärder avser ministern och regeringen att vidta för att minimera antalet inställda rättegångar?
fr · H311719 · 2016-02-01 00:00:00 — Fråga 2015/16:719 Minskat stöd till vaccin av (M) till Statsrådet (MP) När har biståndsministerposten minskar stödet till vaccin. Det väcker frågor och skapar oro. Framför allt riskerar det att påverka människors liv och hälsa. Stödet till vaccinalliansen och Globala fonden mot aids, tuberkulos och malaria är en viktig del i vår biståndspolitik. Effekten är tydlig. Små barn dör inte längre av sjukdomar som går att förebygga. Det bygger motståndskraft på flera plan och stärker samhällen. Sjukdomar som är hälsohot i fattiga länder kan förebyggas och behandlas. Vissa sjukdomar kan till och med utrotas. Vaccinalliansen har redan fått sänkta anslag med av de som föreslogs i budgeten – det är en minskning med jämfört med förslag på en höjning till 400 miljoner . verkar det som att regeringen också vill dra ned anslaget till Globala fonden med 300 miljoner till . Den fick 850 miljoner i både regeringens och budgetförslag. aviserade statsrådet att vaccin var något hon kunde tänka sig att dra ned på. Det är ingen slump. Det är en politisk prioritering. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet vilken motivering statsrådet har till en sänkning av medel till Globala fonden.
fr · H311720 · 2016-02-01 00:00:00 — Fråga 2015/16:720 Tillfälliga baseringsmöjligheter för sjöstridskrafter på av (L) till Försvarsminister (S) lämnade Försvarsmakten sin tillfälliga baseringsmöjlighet i på . har marinen planerat för en etablering i hamn intill . För sedan ändrades planerna till att gälla Kappelshamn på nordvästra . framkom dock att inte heller det alternativet passade. Vilka planer som gäller är okänt. Det är synnerligen besvärande att det i rådande omvärldsläge saknas tillfälliga baseringsmöjligheter för örlogsfartyg på . Enligt det av fattade inriktningsbeslutet skulle ju den militära närvaron på ön öka. Vilka åtgärder är försvarsministern beredd att vidta för att våra sjöstridskrafter åter ska få tillfälliga baseringsmöjligheter på ?
fr · H311721 · 2016-02-01 00:00:00 — Fråga 2015/16:721 Situationen i av (S) till Utrikesminister (S) Situationen i försämras alltmer. Det finns rapporter om att civila beskjuts när de transporterar sina döda släktingar under vit flagg samt om utegångsförbud, allmänt krigstillståndsliknande förhållanden och inbördeskrig i sydöstra . Denna utveckling oroar oerhört. är en viktig part, och relationen mellan och EU har förstärkts utifrån den rådande flyktingsituationen. De rapporter och bilder man ser från sydöstra är skrämmande. Regeringens framtoning är aggressiv. Turkiska styrkor utsätter invånarna i kurddominerade områden för ”kollektiv bestraffning” och ”övervåld”, enligt , och 200 000 människor riskerar att hamna i korselden och bli utan mat och vatten, menar man. Det är främst oskyldiga och civila som drabbas. har 162 civila, av dem 32 barn, dödats sedan utegångsförbuden infördes och operationerna inleddes. avråder från resor till området. Många lyfter upp situationen, men kraven och påtryckningarna från EU är allt annat än högljudda. Det är oerhört angeläget och viktigt att man ställer krav och gör påtryckningar på i denna situation. I med krig och stora konflikter i sitt närområde bör utgöra en stabilitet, men är så icke fallet. De som drabbas är den egna befolkningen. Motsättningarna ökar och oron är påtaglig. Alla demokratiska krafter bör ta avstånd och kräva säkerhet och garantier för skydd av befolkningen och mänskliga rättigheter. Med anledning av detta vill jag fråga om utrikesministerns ståndpunkt i frågan och vad gör för att förmå att utvecklas i rätt och demokratisk riktning.
fr · H311722 · 2016-02-01 00:00:00 — Fråga 2015/16:722 EU:s gemensamma gränsbevakning av (L) till Statsrådet (S) Vi ser en mycket oroande utveckling i Europeiska unionen. Medlemsland efter medlemsland sätter upp gränskontroller. Sedan den arabiska våren har gränsar rämnat, vilket innebär att det inbyggda fel som funnits i exponeras – det saknas ett gemensamt ansvarstagande för gränsen mot omvärlden. För innebar en anslutning till en fri rörlighet för de människor som är medborgare i de andra medlemsstaterna – och för dem som har rätt att befinna sig inom deras gränser. Att länderna som gränsar till icke-medlemmar skulle ta ansvar för vilka som kommer och går var en förutsättning från start. När de yttre medlemsstaterna misslyckas att göra detta har länderna längre in på kontinenten inga möjligheter att varaktigt hantera trafficking, illegal vapenhandel och terrorism. Det är tydligt att saknar en överenskommelse om bevakning av områdets gränser. I praktiken innebär det att länderna tar olika stort ansvar. Medlemsstater som gränsar till icke-Schengenländer förväntas inte bara garantera sin egen säkerhet utan hela . Ett land som , vars alla grannar är Schengenmedlemmar, har bara nedmonterade gränser att kontrollera. kan svenskarna dra nytta av den fria rörligheten i . Vi liberaler inser att den nuvarande situationen hotar . Vi anser att förslag om en gemensam europeisk gränsbevakning är rätt väg framåt. Utan ett fungerande mottagande av asylsökande blir en solidarisk fördelning av flyktingar mellan medlemsstaterna omöjlig. Utan en fungerande säkerhetskontroll kommer terrorresorna fram och tillbaka till inte att kunna stoppas. Dessvärre har regeringen motarbetat ett utvidgat Frontex. () öppnade dock inrikesministern för att stödja kommissionens förslag om en gemensam gränsbevakning. Med bakgrund av detta vill jag fråga : Hur avser statsrådet och regeringen att arbeta för att kommissionens förslag om ett förstärkt Frontex ska bli verklighet?
fr · H311725 · 2016-02-01 00:00:00 — Fråga 2015/16:725 Kostnad för tältläger av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) uppförde i samarbete med tältläger för att kunna stå redo med husrum för tusentals asylsökande som kommit till , trots att man från regeringens sida tydligt sagt att den här lösningen inte var aktuell. Redan från början varnades det för höga kostnader, och med anledning av de extrema migrationsströmmarna till räknade man med att hålla lägren öppna . ska tältlägret i , som kanske är det mest omtalade lägret, rivas efter att ha fungerat som hem åt 200–250 asylsökande . Kostnaden för detta läger landade på (per dag), det vill säga mer än per plats, vilket är mer än det dubbla beloppet (5 miljoner) som man initialt räknade med. Sedan regeringen infört de av begärda gräns- och id-kontrollerna har dock antalet asylsökande kraftigt minskat. Det är naturligtvis välkommet att behovet av den här sortens läger minskar, men är det inte alls kul att se vad notan för de svenska skattebetalarna landar på. vet vi att många andra alternativ mycket väl kan vara betydligt dyrare. Med anledning av det önskar jag att justitie- och migrationsministern svarar på följande: Vad är snittkostnaden per plats för asylsökande i , och vad kommer ministern och regeringen att vidta för åtgärder för att minska flödet av asylsökande ytterligare och minska kostnaderna för dessa?
fr · H311727 · 2016-02-02 00:00:00 — Fråga 2015/16:727 Avrättningar i av (M) till Utrikesminister (S) avrättar närmare 1 000 personer . I en slog man fast att 753 personer avrättades i , men Amnesty ser en oroande trend och befarar att antalet avrättningar kommer att stiga över 1 000 . Med anledning av ovanstående vill jag fråga utrikesminister : Vad anser utrikesministern om avrättningar och hur avser utrikesministern att agera rörande avrättningar?
fr · H311728 · 2016-02-02 00:00:00 — Fråga 2015/16:728 Avrättningar i av (M) till Utrikesminister (S) avrättade 47 personer i en omgång. Detta, inklusive avrättningen av en shiitisk ledare anklagad för terrorism, har orsakat starka rektioner i bland annat och . De flesta var anklagade och dömda för inblandning i terrorattentat utförda av terrororganisationen . Avrättningen av den shiitiska religiösa ledaren har gett konsekvenser i relation med . Med anledning av ovanstående vill jag fråga utrikesminister : Vad anser utrikesministern om användandet av dödsstraff i och hur avser utrikeministern att agera rörande användandet av dödsstraff i ?
fr · H311729 · 2016-02-02 00:00:00 — Fråga 2015/16:729 Avrättningar i av (M) till Utrikesminister (S) är det land som avrättar flest människor i världen. Det är svårt att vet hur många som egentligen avrättas då denna information anses vara en statshemlighet. Uppgiften om 607 avrättningar i hela världen inkluderar inte alla de avrättningar som genomförts i . Enligt Amnesty sker fler avrättningar i än i alla andra länder tillsammans. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utrikesminister : Vad anser utrikesministern om användandet av dödsstraff i och hur avser utrikesministern att agera rörande användandet av dödsstraff i ?
fr · H311730 · 2016-02-02 00:00:00 — Fråga 2015/16:730 Avrättningar av barn i av (M) till Utrikesminister (S) rapporterar att trots att har undertecknat den internationella , som kategoriskt förbjuder att dödsstraff används mot personer som var när brottet ägde rum, fortsätter att avrätta minderåriga. avrättades fyra som var minderåriga vid tiden för brottet. dömdes ytterligare en till döden, detta enligt Amnesty. Flickor från och pojkar har behandlats som vuxna. Detta i ett rättssystem som hävdas används godtyckligt. Trots att tagit vissa steg mot att minska användningen av dödsstraff mot unga fortsätter de alltså än . Med anledning av ovanstående vill jag fråga utrikesminister : Vad anser utrikesministern om avrättningar av minderåriga och hur avser utrikesministern att agera rörande avrättningar av minderåriga?