ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H312866 · 2016-03-09 00:00:00 — Svar på fråga 2015/16:866 av (M) Utvecklingen i har frågat mig om jag är beredd att verka för att EU ska förmå den turkiska staten att upphöra med våld mot civila samt en återupptagen fredsprocess. Jag vill börja med att återigen betona hur allvarlig jag anser att situationen i sydöstra är, för landets utveckling och för situationen i regionen. Jag har uttryckt oro över den eskalerande situationen och fördömer våldet som inneburit många civila dödsoffer. Denna oro har jag framfört till turkiska regeringen. Vid upprepade tillfällen, offentligt och i bilaterala kontakter, har jag uppmanat båda parterna till återupptagna fredssamtal. EU är vårt främsta verktyg för att påverka situationen i . En fortsatt anslutningsprocess ger oss möjligheter att verka för en utveckling som fördjupar demokratin när det gäller rättsstat och mänskliga rättigheter samt ökade möjligheter för decentralisering. Detta skulle gagna hela befolkningen i , inkl. de kurdiskdominerande områdena i sydöstra . kommer fortsatt att agera för en värdebaserad och långsiktigt strategisk relation mellan och .
frs · H312867 · 2016-03-09 00:00:00 — Dnr Fi2016/00733 Svar på fråga 2015/16:867 av Per Åsling (C) Skattehöjningar på biodrivmedel Per Åsling har frågat mig om jag kommer att ta initiativ till en omedelbar revidering av de överkompensationsberäkningar som ligger till grund för skatten på biodrivmedel samt hur jag ser på möjligheter att behålla koldioxidskattebefrielsen för biodrivmedel även efter 2018. Det är angeläget att skatteregler och åtgärder är hållbara och försvarbara i ett EU-rättsligt perspektiv. Stabila villkor är också viktiga för de aktörer som producerar och handlar med biodrivmedel samt för de företag som tillverkar fordon som drivs med dessa drivmedel. Regeringens målsättning är att så snabbt som möjligt ha regler på plats som ger långsiktigt hållbara och stabila villkor för biodrivmedel. Arbete pågår just nu inom med att ta fram sådana förslag och jag vill inte föregå detta arbete genom att uttala mig om möjligheter att behålla koldioxidskattebefrielsen efter 2018. En av förutsättningarna för att få ge statligt stöd enligt är att stödet är nödvändigt. har därför i uppdrag att regelbundet lämna rapporter till regeringen om de skattebefriade biodrivmedlen överkompenserats. Överkompensation uppstår om stödet överstiger merkostnaderna för framställningen av biodrivmedlet. Den energiskatt som tas ut på vissa biodrivmedel är ett resultat av minskningar av skattebefrielsen som både den här regeringen och den förra regeringen varit tvungna att göra för att åtgärda uppkommen överkompensation. har precis överlämnat sin rapport . Rapporten analyseras nu inom och kommer därefter att utgöra en del av regeringens underlag för framtida bedömningar av beskattningen av biodrivmedel på kort sikt.
frs · H312868 · 2016-03-01 00:00:00 — Dnr N2016/01664/JM Svar på fråga 2015/16:868 av (M) Register över ekologiska aktörer har frågat mig vad orsaken till förseningen är och när regeringen avser att överlämna Offentliggörande av register över ekologiska aktörer till . följer av kommissionens förordning (EG) nr 889/2008 att medlemsstaterna ska offentliggöra vissa uppgifter om ekologiska aktörer. Regeringen avser att lägga fram en proposition om hur ska kunna tillmötesgå det nya EU-kravet. Frågan bereds och förslaget kommer att lämnas , dock inte som tidigare aviserats .
frs · H312869 · 2016-03-17 00:00:00 — Dnr N2016/01665/DL Svar på fråga 2015/16:869 av (M) Livsmedelsbedrägerier har frågat mig när jag avser att initiera översynen av den nuvarande straffrättsliga regleringen på livsmedelsområdet. Med hänsyn till de risker som är förknippade med hanteringen av livsmedel och foder är det särskilt angeläget att regelverken följs och att samhället signalerar att man ser allvarligt på brott mot dessa lagstiftningar. Det är oacceptabelt att det fuskas med livsmedel. Konsumenter ska kunna lita på att den mat man köper är säker och är vad den utger sig för att vara. Jag har därför givit en utredare i uppdrag att överväga om det är lämpligt att införa fängelse i straffskalan för vissa brott mot lagstiftningen avseende livsmedel, foder och animaliska biprodukter. I uppdraget ingår även att överväga om det är lämpligt att införa sanktionsavgifter inom dessa områden och på djurskyddsområdet som komplement till straffrättsliga sanktioner. Utredningen ska vara klar .
frs · H312870 · 2016-03-08 00:00:00 — Dnr N2016/01700/MRT Svar på fråga 2015/16:870 av (M) Vinterdäck på lastbilar har frågat mig om jag avser att ta initiativ till att utöka kravet på vinterdäck till fler lastbilsaxlar. För den tunga trafiken ställs det krav enligt trafikförordningen på vinterdäck på drivaxeln på tunga lastbilar, tunga bussar samt personbilar klass 2 med en totalvikt på över . Samtliga däck på tunga fordon ska även ha ett mönsterdjup på när vinterväglag råder. gav regeringen i uppdrag att utreda behov av utökade vinterdäckskrav för tunga fordon. I uppdraget ingår att Transportstyrelsen ska utreda om, och i så fall på vilket sätt, ytterligare vinterdäckskrav bör ställas på tunga fordon även utifrån ett trafiksäkerhetsperspektiv. Inom ramen för uppdraget ska även erfarenheter från andra europeiska länder inhämtas och redovisas. Uppdraget ska slutredovisas . Jag vill inte föregripa slutsatserna i utredningsuppdraget.
frs · H312871 · 2016-03-08 00:00:00 — Dnr N2016/01702/MRT Svar på fråga 2015/16:871 av (M) Undantag från id-kontroller avseende Bornholmstrafiken har frågat mig om jag är beredd att vidta åtgärder i syfte att få till ett undantag för skyldigheten att genomföra id-kontroller för Bornholmstrafiken mellan /. Förordning om vissa identitetskontroller vid allvarlig fara för den allmänna ordningen eller den inre säkerheten i landet trädde i kraft . Förordningen anger att transportörers skyldighet att kontrollera att passagerarna innehar en giltig identitetshandling gäller för transporter med passagerarfartyg som genomför resor som är eller kortare. Passagerarfartygstrafiken mellan är enligt uppgift längre än vilket då medför att transportörens skyldighet om identitetskontroll inte är gällande för just denna fartygsrutt. Därmed finns det inget behov av att meddela undantag i förordningen för just Bornholmstrafiken. Det kan i sammanhanget noteras att det finns bestämmelser i fartygssäkerhetsförordningen som anger att kontroll av giltig identitetshandling ska ske vid registrering av uppgifter om ombordvarande då fartygets resa överstiger . Detta en sjösäkerhetshöjande åtgärd för att säkerställa att uppgifterna i fartygets passagerarlista är korrekta utifall en sjöolycka skulle inträffa. Regeringen har en nära dialog med den danska regeringen för att upprätthålla integrationen i regionen och för att uppnå ett så smidigt resande som möjligt mellan och . Både vid men även till och från .
frs · H312872 · 2016-03-09 00:00:00 — Dnr M2016/00579/Nm Klimat- och miljöministern samt vice statsministern Svar på fråga 2015/16:872 av (SD) Vindkraft i det svenska fjällandskapet har frågat mig vad regeringen tänker göra för att förhindra negativ miljöpåverkan från vindkraftverk i de svenska fjällen. behöver säker och tillförlitlig energiförsörjning som skapar möjligheter att kostnadseffektivt möta högt ställda miljö- och klimatpolitiska ambitioner. Vindkraften har kommit att spela en allt större roll i det svenska elsystemet, inte minst för att minska beroendet av vattenkraft och kärnkraft. sedan bidrog vindkraften marginellt till elproduktionen och är den tredje största kraftslag efter vattenkraft och kärnkraft. har drygt el producerats från vindkraft, vilket motsvarar av elproduktionen. Den snabba utbyggnaden har framförallt främjats av de incitament som ges av det svensk-norska gemensamma elcertifikatsystemet. beslutade om höjning av det nationella finansieringsmålet i elcertifikatsystemet till , i enlighet med regeringens förslag. Den svenska fjällvärlden hotas främst av den pågående klimatföränd-ringen men exploatering av bl.a. oförsiktigt lokaliserad vindkraft och gruvindustri utgör också potentiella hot. bedömer att exploateringstrycket från vindkraft har minskat i fjällområdet, jämfört med situationen . Det beror främst på att vindkraftverken blivit så höga att de kan byggas i skogsområden och att goda vindresurser därmed kan nyttiggöras. Exploatörerna kan alltså planera vindkraftverken på höjdområden utanför fjällområdet. Det är därför angeläget att arbetet med fysisk planering för vindkraft fortsätter. har på regeringens uppdrag lämnat förslag på åtgärder för att miljökvalitetsmålet Storslagen Fjällmiljö ska nås. Verket föreslår insatser för områden med särskilda betesbehov, för särskilt värdefull natur, för kulturmiljövärden samt för bättre ledsystem. Förslagen syftar till att bidra till biologisk mångfald, förbättrade upplevelsevärden för människor och förbättrad kunskap om fjällområdets natur- och kulturmiljövärden. Regeringen bereder nu förslagen som ska bidra till att miljökvalitetsmålet Storslagen Fjällmiljö nås.
frs · H312873 · 2016-03-09 00:00:00 — Ju2016/01791/ Svar på fråga 2015/16:873 av (M) Gränspolisen i (M)har frågat inrikesminister om han och regeringen ämnar stödja kravet om att öppna minst ett eller två nya förvar i . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Det kraftigt ökade antalet asylsökande innebär att antalet personer som ska återvända förväntas öka betydligt. Arbetet med återvändande och verkställigheter är en prioriterad fråga för regeringen. En rad olika åtgärder måste vidtas för att öka antalet återvändanden. ansvarar för de lokaler som normalt används vid förvar och har 255 ordinarie förvarsplatser fördelade på 5 orter i : , , , och . Regeringen kommer att återkomma till frågan om ytterligare medelsbehov hos berörda myndigheter för att förstärka och effektivisera arbetet med återvändande. Var eventuellt nya förvar ska lokaliseras för att främja ett effektivt arbete med återvändande är en uppgift för och , tillsammans med Kriminalvården. Jag vill inte föregripa myndigheternas bedömningar kring lämpliga lokaliseringar av förvarsplatser.
frs · H312874 · 2016-03-08 00:00:00 — Dnr N2016/01708/JM Svar på fråga 2015/16:874 av (M) Utbetalning av EU-stöd till lantbrukare har frågat mig hur jag avser agera för att lantbrukarna ska få sina utbetalningar av EU-stödet. Jag är väl medveten om att EU-stöden är viktiga för lantbrukarna och jag beklagar att jordbrukarstöden betalas ut senare jämfört . Jag har även stor förståelse för den situation som många mjölkbönder befinner sig i. Det är Statens jordbruksverks ansvar att genomföra utbetalningarna och att betala ut stöden så tidigt som medger. var ett speciellt år. Det har varit stora reformer och en utdragen förhandlings- process, bland annat för att få det svenska landsbygdsprogrammet god-känt av . Jag räknar med att situationen stöd kommer att vara bättre. Jag vet även att arbetar för att betala ut förskott av stöd. har kunnat betala ut merparten av jordbrukar-stöden månad det innevarande stödåret. Enligt kan utbetalning av direktstöd ske ända fram till sista juni nästkommande år. För flera stöd inom landsbygdsprogrammet finns ingen förordningsmässig tidsgräns för utbetalning av stöd. Att betala ut förskott baserat på tidigare utbetalt belopp är inte förenligt med EU-reglerna.
frs · H312875 · 2016-03-09 00:00:00 — Dnr U2016/00958/SF Svar på fråga 2015/16:875 av (S) Lärlingsersättning till elever i gymnasiesärskolan har frågat mig vilka initiativ som jag är beredd att ta med anledning av att elever i gymnasiesärskolan inte har rätt till lärlingsersättning enligt förordningen (2013:1121) om kostnadsersättning till elever i gymnasial lärlingsutbildning. I den promemoria (U2013/6057/SF) som remitterades med förslag till en förordning om kostnadsersättning till elever i gymnasial lärlingsutbildning, var ett ingångsvärde att elever i gymnasiesärskolan, som valt lärlingsspåret, skulle behandlas likadant som övriga gymnasielärlingar. Bedömningen som gjordes i promemorian var dock att det inte fanns några extra kostnader som hörde ihop med själva lärlingsutbildningen för gymnasiesärskolans lärlingar. Frågan är dock angelägen och jag avser att följa den.
frs · H312876 · 2016-03-09 00:00:00 — Dnr Ku2016/00512/KI Svar på fråga 2015/16:876 av (MP) Konstnärsfond som del av nationell strategi för bildkonsten har frågat mig om förslaget i SOU 1997:106 om en särskild konstnärsfond finns med som tänkbar dellösning i arbetet med en nationell strategi för bildkonsten. En av regeringens kulturpolitiska prioriteringar är att skapa bättre villkor för konstnärer. Målet är att konstnärer i större utsträckning ska kunna leva på sitt konstnärliga skapande. Regeringen har på flera sätt arbetat för att stärka kulturskaparnas villkor. Biblioteksersättningen har höjts under 2016-2017 och scenkonstallianserna har tillförts nya medel för att möjliggöra ytterligare anställningar. Ett av de förslag som förts fram från konstnärsorganisationerna, i samband med att departementet nu tittar på bild- och formområdets villkor och stödsystem, är att inrätta en särskild konstnärsfond som finansieras genom transaktionsavgifter på äldre konst. Förslaget liknar det som lades fram i betänkandet En fond för unga konstnärer (1997:106). Flera frågor som rör bild- och formområdet bereds vidare i , varför jag inte kan föregripa detta arbete.
frs · H312878 · 2016-03-09 00:00:00 — Dnr A2016/00467/A Svar på fråga 2015/16:878 av (M) Varsel i har frågat om jag avser att planera in ett besök i för att aktivt arbeta med att finna nya lösningar för de varslade anställda i och hjälpa till med att hitta nya lösningar för att stärka näringslivet och arbetstillfällena i . Arbetsförmedlingen har goda förutsättningar och erfarenhet att agera utifrån större varsel. Arbetsförmedlingen har tillgång till olika insatser för att underlätta för de personer som drabbas av uppsägning. I ett första läge handlar det oftast om att kartlägga och informera de som drabbas av uppsägning. Från att ett varsel har lagts tar det ofta innan det blir klart vilka enskilda personer som kommer att sägas upp och därmed vilka insatser som kan komma att bli nödvändiga. Det är också vanligt att antalet personer som verkligen sägs upp är färre än de som i första skedet varslades om uppsägning. Arbetsförmedlingens organisation har stor erfarenhet av varselsituationer och särskilda rutiner för att snabbt aktivera sin varselorganisation. Trygghetsorganisationerna tar också ett stort ansvar och uppvisar goda resultat i att undvika att personer som varslats går till arbetslöshet. Det är viktigt att Arbetsförmedlingen samverkar med dem. Några särskilda insatser från regeringen bedömer jag därför inte att det är nödvändigt att vidta .
frs · H312879 · 2016-03-09 00:00:00 — Dnr N2016/01774/PUB Bostads-, stadsutvecklings- och it-ministern Svar på fråga 2015/16:879 Villkoren för investeringsstöd av (KD) har frågat mig hur jag avser att komma till rätta med den osäkerhet som råder på bostadsmarknaden till följd av den informationsbrist som råder om villkoren för investeringsstöd. Arbetet med den förordning som ska reglera det utlovade investeringsstödet pågår och är högt prioriterat. Efter att förslaget till förordning remitterades har arbetet inriktats på att i möjligaste mån tillgodose remissinstansernas synpunkter. För att begränsa osäkerheten måste dock detta ske så att förutsättningarna för de som har tänkt söka stödet påverkas så lite som möjligt. Det har också varit min avsikt att arbetet sker så öppet som möjligt med god dialog med bostadsmarknadens aktörer. Arbetet med förordningen är högt prioriterat med sikte inställt på beslut .
frs · H312880 · 2016-03-09 00:00:00 — Svar på fråga 2015/16:880 av Skånberg (KD) Den palestinska myndighetens propaganda och uppvigling Skånberg har frågat mig om jag är beredd att dels tydligt fördöma Palestinska myndighetens antisemitiska propaganda, uppvigling till våld och utbildning med hatfyllda inslag, dels göra bistånd till den Palestinska myndigheten villkorat på så sätt att denna propaganda m.m. måste upphöra innan myndigheten kan få ytterligare bistånd från . Regeringen är tydlig i dialogen med företrädare för såväl som om vikten att ta avstånd från våld och hatpropaganda och annat agerande som för parterna längre ifrån varandra. Regeringens ambition är att bistånd, utöver uppsatta mål, ska bidra till att motverka hatpropaganda och uppvigling. I interpellationssvaret redogjorde biståndsministern för innehållet i samarbetsavtalet mellan och som bland annat omfattar ett antal partnerskapsprinciper. Bland dem finns ett ömsesidigt åtagande att verka för demokratisering och ökad respekt för mänskliga rättigheter samt jämställdhet i . I interpellationssvaret redogjorde biståndsministern för att ställer krav i genomförandet av biståndet, på god kontroll och respekt för mänskliga rättigheter, på kamp mot korruption, arbete för jämställdhet och fortsatt reformarbete. har regelbunden utvecklingspolitisk dialog med det palestinska ledarskapet. Generalkonsulatet i följer upp varje enskilt program, som alla är rättighetsbaserade. stöd till den Palestinska myndigheten kanaliseras via EU. EU leder, å alla medlemsstaters vägnar, uppföljningen av stödet till den Palestinska myndigheten genom den så kallade PEGASE-mekanismen. EU:s bistånd till den Palestinska myndigheten är centralt och skulle, om det upphörde, få negativa konsekvenser för alla inblandade, inklusive för .
frs · H312881 · 2016-03-09 00:00:00 — Dnr Fö 2016/00320/MFI Svar på fråga 2015/16:881 av (M) Fastighetsaffärer nära militära skyddsområden har frågat mig om jag ser ett problem med utländska medborgare som köper mark och fastigheter nära militära skyddsområden, och om jag avser att initiera en liknande kartläggning som den i . Det svenska totalförsvaret har skyddsvärden vilket innebär att skyddsåtgärder måste vidtas. För att tillgodose behovet av skydd mot bl.a. sabotage och spioneri finns bestämmelser i skyddslagen (2010:305) om vissa åtgärder till förstärkt skydd för byggnader, andra anläggningar, områden och andra objekt. Försvarsmakten genom sin militära säkerhetstjänst, har som uppgift att, i samverkan med andra berörda myndigheter, vidta åtgärder för att skydda verksamheten vid militära skyddsobjekt. Detta innefattar en kontinuerlig bevakning av potentiella hot mot skyddsvärda totalförsvarsintressen. Det försämrade omvärldsläget har satt ytterligare fokus på denna uppgift. Jag har fullt förtroende för myndigheternas arbete.
frs · H312882 · 2016-03-09 00:00:00 — Dnr Ju2016/01849/ Svar på fråga 2015/16:882 av (L) Polis i har frågat mig vilka åtgärder jag och regeringen avser att vidta för att tillse att polisen i ska kunna fullgöra sitt uppdrag fullt ut. Svensk polis har visat flexibilitet och förmåga att lösa många och besvärliga uppgifter under svåra förhållanden. Ombildningen av polisen till en myndighet är en viktig förklaring till att har kunnat kraftsamla för att hantera både migrantströmmarna och den förhöjda terrorhotnivån. Bland annat har region förstärkts med såväl polisiära som civila resurser från övriga landet för att kunna hantera den ökade arbetsmängden. Det står dock klart att den uppkomna situationen tvingar att göra prioriteringar och att detta kan påverka delar av verksamheten negativt. lämnade ett budgetunderlag till regeringen. Av underlaget framgår att myndigheten bedömer att antalet polisanställda behöver öka med 3 300 personer fram . Myndigheten bedömer att tillskott av medel om kommer att behövas för att finansiera detta. Regeringen avser att noga följa utvecklingen för förutsättningar att fullfölja sitt uppdrag.
frs · H312883 · 2016-03-14 00:00:00 — Dnr N2016/01776/FF Svar på fråga 2015/16:883 av (M) Bättre konsekvensutredningar har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att säkerställa att konsekvensutredningarna ska ha adekvata beräkningar av företagens administrativa kostnader. En väl genomförd konsekvensutredning bidrar till ett bättre beslutsunderlag för regelgivarna. Ett bra beslutsunderlag ökar förutsättningarna för att skapa ändamålsenliga regler vilket gör att företagen kan ägna sig åt att driva och utveckla sin verksamhet och inte åt onödig administration. I förlängningen förväntas det leda till ökad tillväxt och sysselsättning. konstaterade i sin senaste årsrapport att kvaliteten på konsekvensutredningarna är låg. Det är stadigt fler än hälften av alla konsekvensutredningar som har bristande kvalitet. Alla aktörer med ett ansvar för konsekvensutredningar måste kraftsamla och tillsammans arbeta för att höja kvaliteten. Vi har alla nödvändiga förutsättningar på plats för att kunna förändra och förbättra. har permanentats, fått ett tydligare uppdrag och en ny organisationsform med en nära koppling till . Det talar för ett effektivt resursutnyttjande och tydlighet gentemot regelgivarna. ansvarar för att ge alla regelgivare (oavsett om det är en myndighet, ett departement eller en kommitté) råd, stöd och utbildning i konsekvensutredningsarbetet.
frs · H312884 · 2016-03-09 00:00:00 — Dnr Ju2016/01850/ Svar på fråga 2015/16:884 av (L) Extra resurser till no-go-områden har frågat mig om arbetet med utsatta områden kommer att tillföras nya resurser för att vända utvecklingen. På såväl större som mindre orter i finns det bostadsområden som i allt större utsträckning har kommit att präglas av brottslighet, social oro och otrygghet. För regeringen är det angeläget att vidta åtgärder som kan bidra till att förbättra situationen i dessa områden. Problematiken måste bemötas från flera håll och genom gemensamma insatser från hela samhället. Inte minst krävs det åtgärder för att minska de sociala klyftor som skapar förutsättningar för dessa problem. Arbetstillfällen, bra bostäder, en bra skola och ett inkluderande samhälle är grundläggande för att vända utvecklingen. presenterade rikspolischefen 14 särskilt prioriterade områden där polisregionerna ska intensifiera det brottsbekämpande, brottsförebyggande och trygghetsskapande arbetet. menar att dessa särskilt prioriterade områden kräver uthålliga insatser från hela samhället. Enligt ska dessa områden tillföras extra resurser i form av kommunpoliser och särskilda områdespoliser som ska arbeta långsiktigt, brottsförebyggande och trygghetsskapande tillsammans med bland annat kommunen. De särskilt prioriterade områdena ska dessutom vara föremål för lokal myndighetssamverkan mot organiserad brottslighet. Denna åtgärd har sin grund i regeringens uppdrag till tolv myndigheter att utveckla former för lokal samverkan mot organiserad brottslighet. I uppdraget poängterar regeringen vikten av att arbeta mot organiserad brottslighet i särskilt utsatta områden. Regeringen har också intensifierat det brottsförebyggande arbetet med en nationell satsning. Inom ramen för denna ska (Brå) utveckla en nationell stöd- och samordningsfunktion för det brottsförebyggande arbetet. Brå har dessutom fått i uppdrag att kartlägga åtgärder mot kriminalitet och för ökad trygghet i socialt utsatta områden och kommer att presentera sina resultat . Situationen i utsatta områden hanteras alltså utifrån flera perspektiv och regeringen har genomfört flera åtgärder. Detta är dock en komplex problematik som ska tas på allvar och jag kommer att fortsätta följa frågan noga.