ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H312817 · 2016-02-24 00:00:00 — Dnr Fi2016/00574/B Svar på fråga 2015/16:817 av (S) Bankernas kontanthantering har frågat mig vad jag gör eller har gjort, för att säkerställa kontanthantering i hela och hur tidsplanen för detta ser ut. presenterade betaltjänstutredning sin del-rapport om Tillgång till betalkonto med grundläggande funktioner. Utredningen gör bedömningen att de lagstiftningsåtgärder som skulle kunna komma i fråga för att tillgodose det kvarvarande behovet av kontanter inte står i proportion till problemens omfattning. Delrapporten är ute på remiss till 49 olika instanser och sista svarsdatum är . Jag vill i sammanhanget åter nämna det uppdrag som () har att tillsammans med i , och Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser, stödja länsstyrelserna i deras arbete med att utforma och genomföra regionala stöd- och utvecklingsinsatser för att trygga tillgången till grundläggande betaltjänster på de orter och den landsbygd där behovet inte tillgodoses av marknaden. I dessa tjänster ingår bl.a. möjlighet till uttag av kontanter och hantering av dagskassor. Såvitt framgår av Länsstyrelsernas årsrapport , avseende deras bevakning av grundläggande betaltjänster, har länsstyrelserna fått till ett samarbete med och . Detta samarbete består dels av möten och av mejlkontakter där olika frågor stäms av vid behov. Samarbetet möjliggör för länsstyrelserna att ta upp de problem med kontanthanteringen som de möter och effekterna av dessa. Vidare är bankorganisationerna delaktiga i den innovationsupphandling som precis har påbörjats och som bl.a. syftar till att underlätta för de individer som har störst problem med befintliga betaltjänster. Slutligen ökas anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. med för informationsinsatser för att stödja och utveckla service på landsbygden där arbetet med betaltjänster är en viktig del. Jag vill avvakta remissutfallet innan jag tar ställning till om ytterligare åtgärder, utöver det arbete som länsstyrelserna bedriver, ska vidtas och vad dessa åtgärder i så fall ska bestå i.
frs · H312818 · 2016-02-24 00:00:00 — Dnr Ju2016/01517/ Svar på fråga 2015/16:818 av (SD) Ålderstest av asylsökande har frågat mig om det inte är dags att medicinska åldersbedömningar genomförs för samtliga asylsökande som säger sig vara under och som saknar uppenbara bevis för att det stämmer. Inledningsvis kan det konstateras att det är den asylsökande som har bevisbördan och ska göra sin ålder sannolik. har en skyldighet att informera den sökande om att medicinsk åldersbedömning är ett bevismedel som den enskilde kan använda sig av för att uppfylla sin bevisbörda. Medicinska åldersbedömningar utförs, om än i liten omfattning. Det har dock varit svårt att få dessa genomförda bland annat beroende på brist på anbud från relevant utförare. Det är därför angeläget att finna en ordning för hur fler medicinska åldersbedömningar kan genomföras. Frågan om huruvida en asylsökande är under eller är viktig, inte minst när det gäller boende och omvårdnad men även när det gäller frågan om uppehållstillstånd. Det är till exempel inte lämpligt att ensamkommande barn bor med vuxna asylsökande i barnboendena, och resurser avsatta för barn ska inte gå till vuxna asylsökande. En bedömning av åldern måste därför göras när den asylsökande inte kan göra sin ålder sannolik och det finns tveksamheter om den ålder som uppgetts. En medicinsk åldersbedömning kan bidra till underlaget och ge den sökande stöd för de uppgifter om åldern som lämnats. Mot bakgrund av detta har regeringen höjt ambitionsnivån när det gäller åldersbedömningar. har i regleringsbrevet fått i uppdrag att i ökad utsträckning bedöma åldern på ensamkommande barn vid registrering och prövning. ska myndigheten delredovisa vidtagna och planerade åtgärder till . Ett intensivt arbete pågår också inom för att finna en ordning så att fler medicinska åldersbedömningar av asylsökande kan genomföras. Regeringen avser att återkomma i denna fråga .
frs · H312819 · 2016-02-24 00:00:00 — Dnr Fö2016/00228/MFI Svar på fråga 2015/16:819 av (M) Tillgången till bostäder för försvarsanställda har frågat mig hur jag avser att verka för att använda de goda exempel och förslag som finns för att förbättra de försvarsanställdas bostadssituation? Tillgången till bostäder för Försvarsmaktens personal är en viktig fråga, inte minst för möjligheten att rekrytera och behålla gruppbefäl, soldater och sjömän. Försvarsmakten förväntas vara en attraktiv arbetsgivare och då är boendefrågan en viktig del i sammanhanget. Försvarsmakten arbetar aktivt med frågan om boende för sina anställda och har ett gott samarbete med Stiftelsen . Stiftelsen utför ett värdefullt arbete i detta sammanhang. De bostäder som invigdes i utgör ett gott exempel på detta. Regeringen har självfallet ett intresse av att lyfta fram goda exempel på hur man kan lösa bland annat försvarsanställdas bostadssituation. Ett annat gott exempel är de regionala initiativ som tagits inom ramen för Försvarsmaktsråd, i samarbete mellan kommuner, förband, myndigheter och andra aktörer.
frs · H312820 · 2016-02-24 00:00:00 — Dnr Ju2016/01518/ Svar på fråga 2015/16:820 av (C) Beredskap i mottagandesystemen har frågat mig vilka åtgärder jag och regeringen vidtar för att stärka kapaciteten och beredskapen inför en stor mängd asylsökande även 2016. Som själv konstaterar kom det fler asylsökande till än vad som kommit . ansökte över hundratusen personer asyl. Detta medförde stora påfrestningar på mottagningskapacitet och på centrala samhällsfunktioner som , skolan och polisen. kunde ändå, med undantag för en enda dag, erbjuda alla asylsökande tak över huvudet från . har kommuner, statliga myndigheter och inte minst tusentals frivilliga gjort betydande insatser för att ta emot de asylsökande. och även på råder det stor osäkerhet om hur många asylsökande som kommer att komma. Regeringen har bl.a. föreslagit en rad tillfälliga lagändringar som syftar till att begränsa antalet asylsökande till . Enligt förslaget ska tillfälliga uppehållstillstånd vara huvudregeln, färre ska ha rätt till familjeåterförening och kraven på försörjning ska öka. För att ytterligare understryka vikten av ordning och reda i mottagandet och av hållbarhet i den svenska asylpolitiken kommer regeringen att vidta åtgärder för att beslut om avvisning och utvisning i ökad omfattning ska verkställas. Kriget i fortsätter och med det följer fortsatta flyktingströmmar ut ur landet. Den enda realistiska lösningen på flyktingkrisen står att finna på EU-nivå. Alla medlemsstater måste ta sitt ansvar. Regeringen har bland annat betalat ut som engångsbelopp till kommuner och landsting för deras hantering av den rådande flyktingsituationen och för att minska trycket på den kommunala ekonomin. Medlen avses även täcka kostnader som förväntas uppstå 2016. Vidare har regeringen höjt schablonersättningen för asylsökande barns skolgång såväl som schablonersättningen per nyanländ som tas emot i en kommun per . För att underlätta arbete med att ta emot ensamkommande barn infördes en ny boendeform för barn och unga i åldern 16–. Syftet med åtgärden är att förbättra kommunernas förutsättningar att placera barn och unga, inklusive ensamkommande barn, utifrån individens behov. barn- och ungdomsvård har dessutom fått utökade resurser med för perioden –2019. beslutade regeringen att ge i uppdrag att ta fram en ny modell för anvisning av ensamkommande barn till kommunerna, i syfte att få ett jämnare mottagande och att skapa så goda planeringsförutsättningar som möjligt för kommunerna. Den nya modellen kommer att vara tydligare och mer förutsägbar för kommunerna. ska börja tillämpa modellen . har i enlighet med regleringsbrevet dessutom fått i uppdrag att till regeringen redogöra för hur handläggningen av asylärenden kan förkortas. Åtgärderna som myndigheten avser att vidta möjliggör dock inte effektivitetsvinster på kort sikt varför regeringen har bett myndigheten att komplettera. Sammantaget ger de av regeringen aviserade åtgärderna ansvariga myndigheter bättre förutsättningar att upprätthålla ordning och reda i mottagandet av asylsökande under innevarande och kommande år. Regeringen följer utvecklingen mycket noga för att säkra ett hållbart asylmottagande i .
frs · H312821 · 2016-02-23 00:00:00 — Dnr Fi2016/00576/K Svar på fråga 2015/16:821 av (SD) Regeringens akuta flyktingmiljarder har frågat mig om jag anser att det kan vara aktuellt att ha en uppföljning av vart de så kallade flyktingmiljarderna går, och om jag är nöjd med hur kommuner och landsting använt pengarna? Av regeringens proposition framgår att syftet med anslaget i fråga är att underlätta för kommuner och landsting att hantera den rådande flyktingsituationen med ett stort antal asylsökande och minska trycket på den kommunala ekonomin. Stödet är generellt och inte riktat till någon specifik verksamhet. Generella statsbidrag ger stor frihet för kommuner och landsting att själva utforma sin verksamhet med utgångspunkt i medborgarnas behov, vilket är viktigt för att lösa flyktingsituationen på bästa sätt. En sådan frihet är en förutsättning för att den kommunala verksamheten ska kunna förnyas, effektiviseras och hålla hög kvalitet, särskilt när de ekonomiska resurserna befinner sig under press. Det generella statsbidraget ger kommuner och landsting ett ökat ansvar för sin verksamhet. Ansvar är en förutsättning för att kunna leverera god verksamhet. Att stärka tilliten i samarbetet mellan stat och kommun är något vi alla tjänar på. När kommunerna och landstingen med anledning av flyktingsituationen tillförs nästan extra för att stärka verksamheten är det ett bra exempel på tillit mellan staten och den kommunala sektorn. Jag har noterat att enligt de tidningsuppgifter som refererar till är skola och socialtjänst något som flertalet av de kommuner som tillfrågats nämner att de kommer att lägga pengar på.
frs · H312822 · 2016-02-24 00:00:00 — Dnr A2016/00355/A Svar på fråga 2015/16:822 av (C) Ingångsjobb har frågat mig om jag är beredd att uppmuntra parterna att ta ansvar för att ingångsjobb bör införas, så att klarar att snabbt integrera de hundratusentals människor som stängs ute från svensk arbetsmarknad. Stora utmaningar väntar det svenska samhället när många nyanlända ska komma ut i arbetskraften. Den svenska modellen är central när vi nu möter de utmaningarna. gör parterna mycket för att underlätta inträdet på arbetsmarknaden. De erbjuder exempelvis lärlings- och yrkesintroduktionsanställningar. Parterna har också varit en mycket viktig aktör i framtagandet av snabbspår. Jag har kontinuerlig dialog med dem om det fortsatta arbetet för att erbjuda nyanlända en plats på svensk arbetsmarknad. I stället för att avveckla vill jag utveckla den svenska modellen. finns omfattande möjligheter att anställa nyanlända med kollektivavtalsenliga villkor till kraftigt subventionerad kostnad, genom bl.a. instegs- eller nystartsjobb. För den som vill anställa en nyanländ, med t.ex. instegsjobb för att arbeta på en restaurang, kan kostnaden vara så låg som ca /månad. Som känner till pågår förändringar utifrån den överenskommelse som regeringen, , , och ingick och som presenterades . Där enades man om att målgruppen för vilka arbetsgivare kan få stöd i syfte att stimulera till yrkesintroduktionsanställning ska vidgas till att även omfatta nyanlända invandrare enligt samma villkor som gäller för den nuvarande målgruppen ungdomar . Just nu bereds denna fråga och regeringen arbetar för att utvidgningen ska kunna träda i kraft i vår.
frs · H312823 · 2016-02-24 00:00:00 — Dnr N2016/01431/FJR Svar på fråga 2015/16:823 av (M) Jakt i fjällen har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att se till att jaktregler följs i den svenska fjällmiljön. Jag ser frågan om småviltjakten i fjällen som viktig. Regeringen har remitterat ett förslag om att 3 § rennäringsförordningen (1993:384) ska ändras så att upplåtelser av rätt till jakt på småvilt och handredskapsfiske på statens mark ovan odlingsgränsen och på renbetesfjället som inte bedrivs yrkesmässigt i första hand ska göras till de jägare och fiskare som bor i . Remisstiden har precis löpt ut och remissynpunkterna ska nu gås igenom. Det är uppgift att pröva frågor om upplåtelse av rätt till ovan nämnda småviltjakt i fjällen och polisen som utreder jaktbrott. Utgångspunkten är att gällande lagstiftning följs.
fr · H3111000 · 2016-03-17 00:00:00 — Fråga 2015/16:1000 Totalförsvarsövning av (L) till Försvarsminister (S) Försvarsmakten och Myndigheten för samhällssäkerhet och beredskap (MSB) har en inriktning mot en första totalförsvarsövning . Försvarsministern är ansvarig i regeringen för totalförsvarsplaneringen. Jag vill därför fråga försvarsminister : Vilka åtgärder är försvarsministern beredd att vidta för att en totalförsvarsövning kommer till stånd inom nuvarande försvarsbeslutsperiod?
fr · H3111001 · 2016-03-17 00:00:00 — Fråga 2015/16:1001 Svensk förmåga till luftburen sjömålsbekämpning av (L) till Försvarsminister (S) Robotsystem 15 har varit ryggraden i förmåga till bekämpning av sjömål. En förmåga som med hänsyn till våra geografiska förutsättningar måste betecknas som helt avgörande. Jag vill därför fråga försvarsminister : Vilka åtgärder är försvarsministern beredd att vidta för att ska vidmakthålla förmågan till bekämpning av mål till sjöss med luftburen robot?
fr · H3111002 · 2016-03-17 00:00:00 — Fråga 2015/16:1002 Framtiden för häktet i av (L) till Justitie- och migrationsminister (S) Efter en arbetsplatsolycka vid häktet i beslutade Kriminalvården att göra en översyn av verksamheten. Enligt uppgifter är det befintliga häktet gammalt och i stort behov av renovering. Alternativet är att en ny fastighet byggs eller tas i anspråk för häktesverksamhet. Kriminalvården har ännu inte kommit med tydliga besked och förslag. Det är mycket viktigt för berörda parter, men också för och som helhet, att få besked. Det är angeläget att – som sjätte största stad med placering i nära och – får behålla häktet. Hela rättsväsendet tjänar på att behålla häktet i eftersom samhället sparar tid, resor och andra kostnader. Med anledning av att inga besked lämnats vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Kommer ministern och regeringen vidta åtgärder för att säkerställa att får behålla sitt häkte även ?
fr · H3111003 · 2016-03-17 00:00:00 — Fråga 2015/16:1003 Forskning om lönebildning av (L) till Statsminister (S) Regeringens myndighet har föreslagit att nya typer av jobb med låg lön och låga kvalifikationskrav tas fram. Flera partier har föreslagit särskilda anställningsformer med bland annat lägre lönenivåer riktade till grupper som har svårt att komma in på arbetsmarknaden. Från Liberalernas sida har vi föreslagit startjobb för nyanlända och för ungdomar upp till . Statsminister sa i : Det går inte att isolera några gruppers löner och tro att det inte påverkar andra. Och det visar också forskningen. Den är oerhört tydlig på det här området. Den pekar på att sänkta löner för några kommer att pressa ned lönerna för den fjärdedel av löntagarna som tjänar sämst. Det motsvarar i 1 miljon löntagare. Jag vill fråga statsminister följande: Vilken är den oerhört tydliga forskningen på det här området som statsministern hänvisar till?
fr · H3111004 · 2016-03-17 00:00:00 — Fråga 2015/16:1004 Strategiska forskningsområden av (M) till Statsrådet (S) I forskningspropositionen Ett lyft för forskning introducerades så kallade strategiska forskningsområden (SFO) som började gälla 2010. Det var långsiktiga satsningar som alliansregeringen gjorde inom strategiska områden där svensk forskning antingen bedömdes tillhöra, eller bedömdes ha potential att tillhöra, den internationella forskningsfronten. Satsningen utvärderades med gott resultat, där den internationella bedömarpanelen bland annat konstaterade att ”satsningen förefaller ha ökat kvaliteten på forskning i en majoritet av forskningsmiljöerna”(VR:s årsredovisning 2015)”. Dock kommer signaler på att en osäkerhet sprider sig inom forskningsmiljöerna. Det handlar framför allt om vad som kommer att ske med projekten och huruvida de kommer att finnas kvar då en ny forskningsproposition läggs på bord. Detta påverkar självklart kvaliteten och förutsättningarna för verksamheten och därmed möjligheterna för rekrytering av viktig forskningskompetens samt utvecklingen av forskningsområdena. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga statsrådet : Kan statsrådet ge några besked om regeringens syn på SFO-miljöernas framtid?
fr · H3111005 · 2016-03-17 00:00:00 — Fråga 2015/16:1005 Snus och e-cigaretter av (M) till Statsrådet (S) överlämnades den statliga utredningen översyn av tobakslagen – Nya steg mot minskat tobaksbruk (SOU 2016:14) till statsrådet . Utredningen presenterar en lång rad förslag som spänner över flera olika politikområden och utskott. Bland annat föreslås att det svenska snuset, som lytt under svensk livsmedelslagstiftning, inte längre ska omfattas av denna. Det innebär att krav om vattenkvalitet, renlighet och gränsvärden för oönskade ämnen försvinner. Motivet till detta anges vara att branschen för snusprodukter redan präglas av stark kvalitetsmedvetenhet. Detta kompletteras med proposition 2015/16:82 där regeringen föreslår att krav på innehållsförteckning på snusdosor avregleras och att nikotinmärkning förbjuds. har regeringen mottagit utredningen gemensamma tobaksregler, Ett genomförande av tobaksproduktdirektivet om bestämmelser om e-cigaretter, i vilket samma utredare föreslår regeringen att den nya nikotinprodukten e-cigaretter måste ha innehållsförteckning och att nikotinstyrka anges på förpackningen. Men det föreslås inga restriktioner kring smaksättning. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att föreslå lagändringar som förbjuder tillverkare av snus att märka sina dosor med smak, förbjuder nikotinmärkning och avreglerar deras tillverkaransvar under tillsyn av , som regeringen avser att tillåta elektroniska cigaretter med lagkrav på innehållsförteckning och att nikotininnehåll framgår på förpackningen?
fr · H3111006 · 2016-03-18 00:00:00 — Fråga 2015/16:1006 Utökad jaktvapengarderob av (M) till Statsrådet (S) Intresset för olika former av jakt ökar vilket ökar behovet av olika typer av vapen, exempelvis kombigevär, drilling eller gevär med grövre kaliber för jakt på storvilt. Dagens lagstiftning tillåter en jaktvapengarderob på fyra plus två vapen, det vill säga fyra vapen samt ytterligare två om du har särskilda skäl. Att motivera varför du som jägare ska ha ytterligare vapen kan dock vara krångligt eftersom regelverket kan upplevas som otydligt. Precis som med en vanlig licensansökan är det som handlägger ärenden om de sista två vapnen. Det skapar en extra arbetsbörda för licenshandläggare. Kravet på särskilda skäl för ett femte och ett sjätte vapen i en jaktvapengarderob bör därför tas bort för att underlätta för både jägare och . Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att ta initiativ till att förenkla processen för jägare att skaffa ett femte och ett sjätte vapen?
fr · H3111007 · 2016-03-18 00:00:00 — Fråga 2015/16:1007 Skuldsatta personer som ägare av många bilar av (S) till Statsrådet (S) infördes en ny lag för att komma åt problemet med att tungt skuldsatta personer sätts upp som ägare av bilar. Syftet med dessa ”målvakter” är att undvika att behöva betala avgifter och skatter som har med bilägande att göra. Den nya lagen gav kronofogden rätten att beslagta bilarna, något som kronofogden inte har resurser att göra, har det visat sig. Rapporter fram till nu visar att problemen kvarstår. Det var med andra ord ett lovvärt försök att komma åt problemet 2014 men det fungerar inte som det var tänkt. Vad har statsrådet tänkt göra för att lösa problemet med ”målvakter”?
fr · H3111008 · 2016-03-18 00:00:00 — Fråga 2015/16:1008 Licensplikten för ljuddämpare av (M) till Statsrådet (S) Det blir alltmer populärt att använda ljuddämpare vid jakt, och licensansökningarna skapar mer arbete för polisen. Licensansökningarna för vapen och andra licenspliktiga vapendelar har på vissa ställen i landet gjort att handläggningstiderna blivit orimligt långa. För att minska polisens arbetsbörda och därigenom korta ned handläggningstiderna skulle vissa vapendelar kunna undantas från licensplikten. Ett exempel på det är ljuddämpare för jaktgevär som, förutsatt att den som köper en ljuddämpare redan har licens för ett jaktvapen, borde kunna fråntas licensplikten. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Hur ställer sig statsrådet till att avskaffa licensplikten på ljuddämpare?
fr · H3111009 · 2016-03-18 00:00:00 — Fråga 2015/16:1009 Latinamerikanska kvinnors rätt till fri abort och säkra preventivmedel av (L) till Utrikesminister (S) Kvinnors reproduktiva rättigheter har länge behandlats som en separat fråga men är i själva verket en fråga om mänskliga rättigheter som påverkar halva världens befolkning. Artikel 3 i klargör tydligt att ”var och en har rätt till liv, frihet och personlig säkerhet”. Brist på sexuella och reproduktiva rättigheter kränker de mänskliga rättigheterna och innebär att en överväldigande del av världen inte lever i full frihet. måste vi behandla sexuella rättigheter precis som andra mänskliga rättigheter och ha dem högst på agendan. Zikavirusets alarmerande spridning i har fått stora följdeffekter, till stora delar på grund av den allvarliga situationen för kvinnors reproduktiva och sexuella hälsa i regionen. WHO har rekommenderat gravida kvinnor att inte åka till drabbade områden. Boende uppmanas att avvakta med graviditet och att använda metoder för säkert sex för att undvika sexuell spridning av viruset. WHO poängterar också att metoder för detta måste tillgängliggöras. Den bristande tillgången till metoder för att säkerställa reproduktiva rättigheter är alarmerande i många länder i , både rent fysiskt och kulturellt. Tillgång till abort går från helt obefintlig, även när moderns liv är i fara, till en viss tillgång vid risk för moderns liv eller fosterskador – står ut med fri aborträtt till vecka 12. Även i de länder där man vid speciella omständigheter enligt lag har rätt till abort finns det problem med att få tillgång till sjukvården. FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter ’ad uppmanade de drabbade länderna att ändra sin lagstiftning för att tillgängliggöra abort. Han poängterade dessutom att det i en region med utbrett sexuellt våld mot kvinnor inte går att ignorera att kvinnor och flickor till stor del inte själva har kontrollen. Högkommissarien påpekade att det därför inte går att enbart rikta råd till kvinnor och flickor om graviditet, utan i stället att omfattande förändringar behöver genomföras för att upprätthålla de mänskliga rättigheterna. Regeringen bedriver en feministisk utrikespolitik där reproduktiva och sexuella rättigheter givetvis bör vara en hörnsten. Med anledning av zikakrisen vill jag fråga utrikesminister : På vilket sätt har utrikesministern agerat globalt och via EU-kretsen för att säkra att också kvinnor i får rätt till fri abort och tillgång till säkra preventivmedel?