ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H3111318 · 2016-06-02 00:00:00 — Fråga 2015/16:1318 Skydd av sysselsättningsgraden av (V) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) Det anställningsskydd som finns i lagen om anställningsskydd (LAS) skyddar anställningen som sådan i arbetsbristsituationer genom turordningsregler och återanställningsrätt. Däremot finns inte på samma sätt ett skydd för sysselsättningsgraden i anställningen. Detta medför att arbetsgivare, med hänvisning till arbetsbrist, kan välja att sänka sysselsättningsgraden för arbetstagare i stället för att säga upp dem. Fenomenet kallas ”hyvling”, det vill säga att arbetstidsmåttet hyvlas ned från heltid till deltid. Flera fackförbund, däribland HRF, Fastighets och Handels, har vittnat om att detta är ett växande problem inom deras branscher. Nackdelarna med ”hyvling” är stora, inte minst för de arbetstagare som drabbas. Flera fackförbund har slagit larm om att deras medlemmar kan försörja sig på sina löner efter att sysselsättningsgraden ”hyvlats”. Således blir en till synes enkel lösning för arbetsgivarna ett riktigt problem för samhället i allmänhet och för arbetstagarna i synnerhet. Att det går att ”hyvla” tjänster vid arbetsbrist beror dels på att det räknas som skäligt omplaceringserbjudande att erbjuda samma tjänst (men till lägre sysselsättningsgrad), dels på att sysselsättningsgraden i sig inte skyddas genom lagen om anställningsskydd (LAS). Mot bakgrund av detta vill jag fråga arbetsmarknads- och etableringsminister : Tänker ministern vidta några åtgärder med anledning av det som har beskrivits ovan?
fr · H3111319 · 2016-06-03 00:00:00 — Fråga 2015/16:1319 agerande i bland annat av (SD) till Utrikesminister (S) är som bekant ett land med tydliga brister i förhållande till grundläggande mänskliga fri- och rättigheter. Den turkiska regimen fängslar oppositionella, trakasserar minoriteter och begår avskyvärda handlingar mot personer som inte delar regimens snäva samhällssyn. Trots detta är delaktig i att ingå nya, gynnsamma avtal med landet, och det kritiska tonläget är proportionellt sett nära på icke existerande, vilket är en följd av att de oschysta metoder som används för att stärka regimens kontroll faktiskt fungerar. I skrivande stund drabbas civila kurder hårt av regimens övergrepp, främst i gränstrakterna mot . I vissa områden finns det ingen möjlighet för civila att lämna belägrade bostadsområden, som mat och grundläggande förnödenheter inte kommer fram till dem. Den turkiska armén har gått in med marktrupper i , vilket inte ses som en marsch mot jihadister utan snarare mot Islamiska statens främsta motståndare, det vill säga de väststödda kurdiska styrkorna i Syrian Democratic Forces. Västvärlden har med rätta varit hård mot i samband med invasion av , men rättsvidriga agerande håller man tyst om. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utrikesminister : Tänker utrikesministern sätta hårdare press på för agerande i och för systematiska påhopp mot bland annat kurder?
fr · H3111320 · 2016-06-03 00:00:00 — Fråga 2015/16:1320 Underhållet av järnvägen i av Boriana (M) till Statsrådet (S) I sitt inriktningsunderlag för den nationella planen 2018–2029 bedömer att behovet av ökade resurser till underhåll är ”väsentligt större än ramarna i den gällande planen”. Om funktionaliteten på väg och järnväg ska kunna bibehållas på dagens nivåer krävs ökade resurser. Om det eftersläpande underhållet ska kunna tas igen under nästa nationella plan krävs det ytterligare resurser. kritiserar i sin utredning om järnvägens organisation för att ha otillräcklig kunskap om skicket på järnvägen. Det innebär en risk för att medel för underhåll inte allokeras till de järnvägssträckor som har störst behov, vilket inte skapar största möjliga samhällsekonomiska nytta. Järnvägsnätet i har ett omfattande underhållsbehov. En tredjedel av landets import och export passerar . Antalet godståg som passerar har ökat och förväntas öka ytterligare . När Fehmarn Bält-förbindelsen är klar kommer trycket på det skånska järnvägsnätet att öka ännu mer. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att säkerställa att underhållsresurserna allokeras dit behoven är som störst och där den samhällsekonomiska nyttan är som högst?
fr · H3111321 · 2016-06-03 00:00:00 — Fråga 2015/16:1321 som en försöksregion för järnvägsunderhåll av Boriana (M) till Statsrådet (S) järnvägsinfrastruktur har ett för högt kapacitetsutnyttjande. Det är trångt på de skånska spåren med flaskhalsar som påverkar järnvägstrafiken i hela . bedömer att bristande säkerhet och tillförlitlighet i transportsystem begränsar möjligheterna till vidgade utbildnings- och arbetsmarknadsregioner. Beräkningar från visar att kapacitetsutnyttjandet på norr om kommer att vara om inget görs. Det kan jämföras med rekommenderade maxtak på . Högre kapacitetsutnyttjande innebär färre tåg och lägre hastigheter, och det försvårar genomförandet av järnvägsunderhåll. Den mycket ansträngda trafiksituationen i i kombination med att det finns en regional samsyn kring prioritering av underhållsåtgärder gör regionen särskilt lämplig som en försöksregion för en bättre organisering och planering av underhållet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att göra till en försöksregion för en bättre organisering av järnvägsunderhållet?
fr · H3111322 · 2016-06-07 00:00:00 — Fråga 2015/16:1322 Användning av psykofarmaka vid psykisk ohälsa hos barn och unga av (SD) till Statsrådet (S) Den psykiska ohälsan bland barn och unga blir allt större, och i takt med detta växer även läkemedelsindustrin inom psykofarmaka. Särskilt antidepressiv medicin skrivs ut till både barn och unga. Antidepressiva läkemedel kan fungera väl och vara till stor hjälp för den som lider av depression, men de kan även medföra kraftiga biverkningar i form av aggressivitet, självmordstankar och i vissa fall till och med självmordsförsök. I takt med att den psykiatriska vården blir alltmer belastad ökar mängden psykofarmaka som skrivs ut. Utan noggranna utredningar och kontrollerade medicineringsprocesser kan detta självklart få förödande konsekvenser och vara en orsak till att en människa väljer att ta sitt eget liv. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att vidta för åtgärder för att förhindra att barn och unga far illa vid det ökade användandet av psykofarmaka i samhället?
fr · H3111323 · 2016-06-07 00:00:00 — Fråga 2015/16:1323 Nollvision för drunkningsolyckor av (S) till Statsrådet (S) gör en sammanställning av hur många som omkommit i drunkningsolyckor. omkom 122 personer i drunkningsolyckor. Det är ett tiotal färre än året innan, men å andra sidan var 2014 ett mörkt år då antalet drunknade var det högsta . Dessutom drunknade 13 barn , vilket är det högsta antalet . Dessa nivåer är alldeles för höga. Är statsrådet beredd att föreslå en nollvision för drunkningsolyckor på samma sätt som gjorts för dödsolyckor i trafiken samt dödsbränder?
fr · H3111324 · 2016-06-07 00:00:00 — Fråga 2015/16:1324 Åtgärder för att minska antalet drunkningsolyckor av (S) till Statsrådet (S) Det finns en nollvision för dödsolyckor i trafiken, och genom den har antalet dödsolyckor halverats sedan nollvisionen infördes. Det finns också en nollvision för dödsbränder, i vilka antalet människor som omkommer är ungefär lika många som genom drunkningsolyckor. Däremot finns ingen nollvision för drunkningsolyckor. Utvecklingen när det gäller drunkningsolyckor är oroväckande, och trenden måste vända så att antalet omkomna minskar. Mot bakgrund av detta är min fråga till statsrådet: Vad tänker statsrådet göra för att se till att antalet drunkningsolyckor minskar?
fr · H3111325 · 2016-06-07 00:00:00 — Fråga 2015/16:1325 Polisens organisation av (S) till Statsrådet (S) Polisens stora omorganisation, som trädde i kraft , har inte fått avsedd effekt i . Tanken med omorganisationen var att ”komma närmare medborgarna”. Så blev det inte. Omorganisationen har inneburit att polisen i blev en del av Polisregion , tillsammans med . Den oro som fanns att sammanslagningen skulle utarma polisnärvaron och engagemanget i det förebyggande arbetet i har tyvärr besannats. Alltmer har centraliserats till ledningscentralen i . Konsekvensen av detta är att hallänningar kan få sitta i i telefonkö när de ringer till polisen. När de väl kommer fram får de beskedet att deras fall inte prioriteras. I flera fall har anmälningarna varit prioritering 3, där polisen i tidigare agerade. Den stora satsningen på områdespoliser, där tanken var att polisen skulle vara mer närvarande i utsatta områden, har i stort sett helt uteblivit i . Detta ger sammantaget en helhetsbild av att centraliseringen har inneburit stora försämringar för invånarna i . Polisledningen framför nu att man med tiden ska komma till rätta med bristerna. Självklart borde dessa brister aldrig ha uppstått. När de uppdagades borde de givetvis ha åtgärdats . Kommer man inte till rätta med detta bör återigen bli en egen polismyndighet. Ytterst handlar detta om hallänningarnas tilltro till rättssystemet, som är rubbad. Min fråga till statsrådet är: Avser statsrådet att agera för att komma till rätta med problemen?
fr · H3111326 · 2016-06-07 00:00:00 — Fråga 2015/16:1326 Helhetsgrepp mot fetma av (M) till Statsrådet (S) deltog statsrådet i en debatt i Agenda om en potentiell sockerskatt. Statsrådet framförde att en sockerskatt inte är aktuell och att man i stället behöver ta ett helhetsgrepp kring den svenska överviktsproblematiken. Dessvärre framfördes inga förslag till hur ett sådant helhetsgrepp skulle se ut eller vad det skulle innebära. Fetman och då särskilt ungas fetma är ett av våra största folkhälsoproblem, som det är ett av de folkhälsoproblem där insatserna från regeringen är näst intill obefintliga. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vad för sorts helhetsgrepp avser statsrådet att ta mot den svenska överviktsproblematiken?
fr · H3111327 · 2016-06-07 00:00:00 — Fråga 2015/16:1327 Kommuner som väntar på ersättning från av (S) till Justitie- och migrationsminister (S) I flera kommuner runt om i landet kommer signaler om att de ersättningar som kommunerna är garanterade från för mottagandet är kraftigt försenade. I med knappt 16 000 invånare är skyldigt kommunen runt i ej betalda kostnadsersättningar. Det finns naturligtvis en förståelse för att är hårt belastat, men det handlar om stora summor pengar för små kommuner som ska kunna leverera service till invånarna, oaktat flyktingmottagandet. Det är trots allt pengar som utbetalas från en statlig myndighet, så det ska inte vara så här försenat. Risken är dessutom att kommuner tvingas öka sin låneskuld och därmed dras med räntor för de lånen. Kommunerna behöver långsiktiga planeringsförutsättningar, och dessa sätts ur spel när så stora ersättningar som dessa försenas kraftigt. Mot bakgrund av detta är min fråga till justitie- och migrationsminister : Vad tänker ministern göra för att ska betala ut kostnadsersättningar till kommunerna ?
fr · H3111328 · 2016-06-07 00:00:00 — Fråga 2015/16:1328 Ersättning för placering av ensamkommande barn av (S) till Statsrådet (S) När ett barn placeras i familjehem i en annan kommun folkbokförs oftast barnet i den kommun där hemmet är placerat. När folkbokföringen ändras blir också den ”nya” kommunen hemkommun enligt skollagen. Alltså övergår kostnader för skolgång till den nya hemkommunen. Men för barn som placeras i HVB-hem gäller att barnet fortsatt är folkbokfört i den placerande kommunen. Det innebär att den placerande kommunen i dessa fall har kvar kostnaderna för barnets skolgång. Detta gäller inte ensamkommande barn som får uppehållstillstånd och placeras i en annan kommun. Ensamkommande barn kan komma att folkbokföras i den kommun där HVB-hemmet är placerat. Då blir den kommunen hemkommun, och kostnadsansvaret för skolgång faller på denna kommun. Däremot följer inte ersättningarna för skolgången, till skillnad från ersättningarna för HVB-hemsplaceringen, med från placeringskommunen till den nya kommunen. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet: Vad tänker statsrådet göra för att ändra denna ordning och tillse att den mottagande kommunen ersätts för alla kostnader för placerade ensamkommande barn i HVB-hem?
fr · H3111329 · 2016-06-08 00:00:00 — Fråga 2015/16:1329 Böter vid studentbalskortege av (S) till Statsrådet (S) Det är studenttider i landet. Många är de unga som ser vuxenlivet hägra efter barn- och ungdomsåren i skolan. Det vill de självklart fira. Det har i många stycken utvecklats en samhällelig kultur runt de riter som förväntas under studentfirandena. Det är inte bara studenterna och deras anhöriga som deltar i firandena. En viktig del av de här firandena har blivit de studentkorteger som går genom de allra flesta svenska städer inför studenternas baler och andra firanden. I har det blivit tydligt att dagens förordningar gällande kortegkörning och bältesanvändande inte fungerar särskilt bra. Fletalet studenter har under kortegerna fått böter då de suttit uppe på de nedfällda suffletterna på de fordon de färdas i. Det är snarare regel än undantag att studenter och andra vid andra firanden färdas på det här viset. Med anledning av det detta vill jag fråga statsrådet : Är statsrådet bered att ta initiativ till förändringar som kan göra kortegeåkning på det vis som nämns ovan möjligt?
fr · H3111330 · 2016-06-08 00:00:00 — Fråga 2015/16:1330 Transportstyrelsens förslag om besiktningskontroller av (S) till Statsrådet (S) överlämnade Transportstyrelsen ett förslag till infrastrukturministern som svar på frågan om hur kan införliva ett EU-direktiv om besiktningkontroller i svensk lagstiftning. Ända sedan blev medlem i EU har vi valt att behålla de regler för kontrollbesiktningar som vi hade före medlemskapet för att vi tror att det är bra för vårt trafiksäkerhetsarbete. Det finns inte heller något som tvingar oss att göra en annan tolkning av direktivet . Genom regelbundna besiktningar säkerställer vi att de fordon som färdas på svenska vägar blir alltmer miljövänliga och trafiksäkra. Regelbundna besiktningar av våra fordon har därmed också på ett påtagligt sätt bidragit till mål om att ha en nollvision för antalet svårt skadade och omkomna i trafiken. är unikt i att vi tidigt började arbeta med olika trafiksäkerhetsåtgärder såsom lagen om bilbälte och separerade körbanor i form av bland annat vajerräcken. Transportstyrelsens förslag innebär bland annat att yrkesfordon också ska besiktigas men att nyare personbilar ska besiktigas . Skälet till det anses vara att nyare fordon också är mera trafiksäkra. Färre kontrollbesiktningar betyder också färre besiktningsstationer. har många personer långt till sin besiktningsstation. Både privatpersoner och yrkestrafiken i stora delar av vårt land kommer att påverkas negativt om Transportstyrelsens förslag blir genomfört.Förslaget har varit ute på remiss och bereds på departementet. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga statsrådet : Varför är nu berett att avvika från vår tidigare ståndpunkt där besiktningen ansetts vara en viktig del i arbetet med nollvisionen, och när avser regeringen att ta ställning till Transportstyrelsens förslag och remissinstansernas synpunkter?
fr · H3111331 · 2016-06-08 00:00:00 — Fråga 2015/16:1331 Sanktionsavgifter för kör- och vilotider av (M) till Statsrådet (S) Transportstyrelsens förslag om ändringar i kör- och vilotiderna är ute på remiss. Förslaget har redan fått kritik av bland andra som menar att förslagen går långt över vad som krävs enligt och hänvisar till en förordning som ännu inte är beslutad och skulle innebära oflexibla och orimliga sanktioner. En del av kritiken riktas mot att förslaget upplevs som stelbent och att det ger orimligt stora sanktionsavgifter för små avvikelser i kör- och vilotider vilket skulle innebära ett brott mot EU:s proportionalitetsprincip har riktat ett tillkännagivande till regeringen om att underlätta tolkningen av kör- och vilotiderna. kan inte både ha hårdare regler och högre sanktionsavgifter än andra länder i eftersom det snedvrider konkurrenskraften. har ett regelverk som på många områden är hårdare än många andra länders. Transportstyrelsen har ett näringspolitiskt uppdrag att verka för att svenska företag får en förstärkt konkurrenskraft. De föreslagna ändringarna i kör- och vilotider skulle dock motverka det uppdraget. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att tillse att sanktionsavgifterna för avvikelser i kör- och vilotider för yrkeschaufförer inte påverkar konkurrenskraften för svenska åkerier?
fr · H3111332 · 2016-06-08 00:00:00 — Fråga 2015/16:1332 Miljöeffekterna vid Försvarsmaktens utökade skjutningar över av (V) till Miljöminister (MP) fick försvaret tillstånd att skjuta mer över ; från 1 000 skott till 69 000 skott och 150 övningsraketer . Beskedet har redan väckt en rad protester. Frånsett oron för en ökande militarisering har miljöeffekterna för den så viktiga dricksvattentäkten samt bullerproblematiken för människor och djurliv väckt många frågor. Inte minst hur beslutet står sig i förhållande till viktiga lagar och förordningar som , EU:s vattendirektiv och inte minst den i miljöfrågor så viktiga försiktighetsprincipen. är en största råvattentäkter för ca 250 000 människor i elva kommuner och dess betydelse antas öka ytterligare framöver. är dessutom ett Natura 2000-område och därmed ett särskilt skyddsvärt naturområde. Man bör även ta i beaktande att är en sjö med en närmast extrem långsam vattenomsättning . Som jämförelse kan nämnas att omsättningstiden för att allt vatten ska ha bytts ut i är och för . I och med det utökade tillståndet har i gett Försvarsmakten i uppdrag att utreda risker som rör ammunitionens påverkan på vattenkvaliteten. Utredningen ska även behandla möjligheter för sanering. Man har alltså valt att godkänna att 69 gånger mer ammunition släpps ut jämfört med utan att först ta reda på vilka konsekvenser det medför eller hur man ska återställa eventuella föroreningar. Min fråga till miljöminister är därför: Vilka åtgärder avser miljöministern att vidta för att god vattenkvalitet ska kunna garanteras i denna viktiga vattentäkt för människor, djur och miljö med anledning av de dramatiskt ökade övningsmöjligheterna?
fr · H3111333 · 2016-06-08 00:00:00 — Fråga 2015/16:1333 Utredning om assistanstimmar av (M) till Statsrådet (S) Regeringen har utfärdat direktiv till en utredning av om assistanstimmarna där andemeningen är att man vill minska antalet beviljade timmar och utbetalad assistansersättning. Statsrådet misstänkliggör de företag som tillhandahåller tjänsterna i en debatt i Agenda och beskyller dem för att missbruka de medel som de erhåller för sina tjänster. Detta trots att det är som beslutar om antalet timmar som beviljas. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Hur avser statsrådet att säkerställa att livskvaliteten för brukarna inte försämras när man minskar de beviljade assistanstimmarna, och vilka belägg har statsrådet för att det bland företagen förekommer ett utbrett fusk med assistanstimmar?
fr · H3111334 · 2016-06-08 00:00:00 — Fråga 2015/16:1334 på svenskt territorium under Baltops 2016 av (V) till Försvarsminister (S) Just nu deltar amerikanska bombflygplan av modellen tillsammans med bland andra i den 2016. Övningen leds av och Nato och pågår 3–. Den bedrivs till havs i och på strandnära områden i , och . är mycket kritiskt till att denna övning sker på svenskt territorium. Vi ser det som ett led i anpassning till Nato och menar att alliansfrihet urholkas som risken för spänningar och konfrontationer i vårt närområde ökar. Vi anser att regeringen bör säga nej till fler sådana övningar. De amerikanska bombflygplan som deltar i Baltops är särskilt provocerande; de är en del av kärnvapentaktik, och planen är konstruerade för att kunna bära kärnvapen. anser att ska ha en tydlig politik för kärnvapennedrustning, och att öva ihop med dessa plan rimmar illa med mål om nedrustning. Försvarsministern har vid tidigare tillfällen hänvisat till att man utgår från att gästande stater följer svensk lag och hänvisat till lagen om kärnteknisk verksamhet (1984:3). Det finns dock ingen lag som innebär ett definitivt förbud mot kärnvapen i och den nämnda lagen rör enbart civil användning av kärnkraft. Vi vet också av erfarenhet att aldrig berättar huruvida deras farkoster bär på kärnvapenladdningar. Det räcker alltså inte med tysta antaganden. Jag vill därför fråga försvarsminister : Har försvarsministern tagit några initiativ för att försäkra sig om att dessa inte bär kärnladdningar i samband med övningarna på svenskt territorium?
fr · H3111335 · 2016-06-09 00:00:00 — Fråga 2015/16:1335 Vattenverksamheterna av (M) till Miljöminister (MP) Många aktörer inom exempelvis jordbruket och småskalig vattenkraft drabbas nu hårt av de prövningar av deras verksamheter som sker runt om i landet. De svenska tolkningarna av reglerna gör att många verksamheter som funnits länge nu behöver söka nya tillstånd. Resultatet blir kostsamma och plågsamma juridiska processer där mängder av resurser läggs ned utan att någon egentlig miljönytta uppnås. I många fall borde förutsättningarna vara goda att i stället komma överens mellan enskilda aktörer och berörda myndigheter om insatser för att öka miljönyttan och lägga resurserna där i stället för på processer. Regeringen har tidigare aviserat att en proposition i ärendet ska presenteras . Jag vill understryka det angelägna i att så sker. Med anledning av ovanstående vill jag fråga miljöministern: På vilket sätt anser miljöministern och regeringen att frågan om vattenverksamheterna kan få en bättre lösning framöver, och när kommer den aviserade propositionen?
fr · H3111336 · 2016-06-09 00:00:00 — Fråga 2015/16:1336 Problem för asylsökande att öppna ett betalkonto av (V) till Statsrådet (MP) Återkommande får vi ta del av historier om hur människor nekas tillgång till ett betalkonto med grundläggande befogenheter. är bankerna inte villiga att bistå med detta, andra gånger är det individens bristande möjlighet att kunna identifiera sig som är problemet. kommer ett EU-direktiv att genomföras i svensk lagstiftning som stärker individers rätt till tillgång till ett betalkonto. Det kommer underlätta för till exempel överskuldsatta att få tillgång till ett konto, men problemen kvarstår för dem som har svårt att identifiera sig. Människor på flykt saknar ofta, av förklarliga skäl, sådana handlingar. Andra gånger är landets institutioner så bristfälliga att dessa människors id-handlingar inte är giltiga i . Det här är ett problem som har påpekats och lyfts , men ännu har ingen lösning kommit på plats. Inte heller den utredning som föregått det EU-direktiv som ska genomföras har rett ut den frågan, må vara att slutbetänkandet ännu inte är klart. Mot bakgrund av det ovan anförda vill jag fråga statsrådet följande: Avser statsrådet att lägga fram ett förslag som gör det möjligt för människor som inte kan identifiera sig på grund av att de är asylsökande att kunna öppna ett betalkonto med grundläggande befogenheter?
fr · H3111337 · 2016-06-09 00:00:00 — Fråga 2015/16:1337 Registrering av terroristsympatisörer av (SD) till Statsrådet (S) Säkerhetspolisen har för inte så länge sedan gått ut med att den vill kunna registrera personer som sympatiserar med terrororganisationer; anledningen till detta är att har mottagit en större mängd tips om personer som kan utgöra en fara för samhället. Just denna begäran är unik för Datainspektionen, som ska undersöka ärendet. Enligt forskare är det en hårfin balansgång om detta förfarande kan klassas som åsiktsregistrering (vilket är förbjudet) eller inte. Det i sådana fall kan luta sig mot är polisdatalagen som ger extra verktyg att arbeta med i brottsbekämpning, när det gäller behandling av vissa personuppgifter i underrättelsesyfte. Av ca i anslag för satsades av myndighetens budget på kontraterror under föregående år, vilket är en ökning då det handlade om . Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Avser ministern att verka för att säkerställa att Säkerhetspolisen kan kartlägga sympatisörer till sådana terroristorganisationer som IS/Daish, och på vilket sätt arbetar ministern för att effektivisera myndighetens beredskap kring misstänka terroristsympatisörer?