fr · H411555 · 2016-12-13 00:00:00 — Fråga 2016/17:555 Uppföljning av biståndsbudgeten av (M) till Statsrådet (MP) I utrikesutskottets betänkande 2016/17:UU2 konstaterar utskottet att regeringen skriver följande i budgetpropositionen: ”Regeringen delar upp sin resultatredovisning på de sex tematiska områden som presenterades , dessa är ökad jämställdhet och stärkt egenmakt för kvinnor och flickor, förbättrad miljö, begränsad klimatpåverkan och stärkt motståndskraft mot miljöpåverkan, klimatförändringar och naturkatastrofer, stärkt demokrati och ökad respekt för mänskliga rättigheter, förbättrade möjligheter för fattiga människor att bidra till och dra nytta av ekonomisk utveckling och erhålla god utbildning, förbättrad grundläggande hälsa, värnad mänsklig säkerhet och frihet från våld samt räddade liv, lindrad nöd och upprätthållen mänsklig värdighet. I redovisningen och bedömningen av biståndets resultat använder sig regeringen framför allt av myndigheters och multilaterala organisationers årsrapporter och årsredovisningar, svenska och internationella utvärderingar, revisioner och analyser samt forskning. Uppföljningen ska i så stor utsträckning som möjligt utgå från samarbetsländernas system för insamling och sammanställning av resultat och statistik. Regeringen konstaterar att det behövs mer arbete med uppföljning och utvärdering för att följa resultaten av utvecklingssamarbetet på en övergripande nivå. Arbete krävs även för att säkerställa att det finns könsspecifika indikatorer inom såväl det bilaterala som det multilaterala utvecklingssamarbetet.” ”Enligt 10 kap. 3 § budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budgetpropositionen lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat. Redovisningen ska vara anpassad till utgiftsområden och vara utformad som ett underlag för beslut. Bestämmelsen i budgetlagen utesluter inte att resultatredovisningar även lämnas i andra sammanhang, exempelvis i skrivelser. Utskottet har analyserat regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 7 i budgetpropositionen. Syftet med analysen är att bilda ett underlag för utskottets behandling av budgetpropositionen och för den fortsatta mål- och resultatdialogen med regeringen. Utskottet har i de två senaste budgetbetänkandena om utgiftsområde 7 (bet. 2014/15:UU2 och 2015/16:UU2) understrukit att det måste vara möjligt att följa kopplingen mellan mål, insatser, resultat och regeringens anslagsförslag. Detta är nödvändigt för att kunna göra prioriteringar i beredningen av regeringens budgetförslag och för att genomföra arbetet med uppföljning och utvärdering i enlighet med regeringsformen. Utskottet betonade också att de resultatindikatorer som används bör spegla utvecklingen av resultat, inte omvärldsförändringar eller insatser, och att de bör redovisas med längre tidsintervall där det är relevant. Utskottet noterar att bedömningen av resultat inom de tematiska områdena även detta år i huvudsak grundar sig på redovisningar i form av indikatorer och exempel på resultat, vilket försämrar möjligheterna att följa resultaten av utvecklingssamarbetet på en övergripande nivå. Utskottets analysarbete försvåras också av att fördelningen av medel till de tematiska områdena inte redovisas i budgetpropositionen. Utskottet noterar att regeringen visserligen redovisar en indikativ fördelning av medel till anslagsposter för anslaget 1:1 Biståndsverksamhet (tabell 2.16–2.18), men eftersom dessa anslagsposter inte följer de tematiska områden som valts för resultatuppföljning är det svårt att följa kopplingen mellan resultatredovisningen och regeringens anslagsförslag. Utskottet vill, liksom i förra årets budgetbetänkande, understryka vikten av att både bra och dåliga resultat lyfts fram i resultatredovisningen, analyseras och ligger till grund för beslut om den fortsatta inriktningen inom ramen för såväl budgetfördelning som utveckling av strategier. Utskottet konstaterar att möjligheterna att se på vilket sätt resultatanalysen påverkat politikens inriktning begränsas av att regeringen använder en tematisk indelning för resultatredovisningen och en annan för politikens inriktning. Det framgick av biståndsminister föredragning för utskottet att regeringen avser att presentera ett policyramverk för det svenska utvecklingssamarbetet i en skrivelse till . Utskottet står fast vid sin tidigare uppfattning (bet. 2015/16:UU2) att det skulle underlätta arbetet med resultatuppföljning och resultatanalys om regeringen redan i skrivelsen om policyramverket diskuterade principer för resultatuppföljning och resultatredovisning.” I budgetdebatten om biståndet fick statsrådet två gånger möjligheten att förklara när den nuvarande regeringen kommer att lämna en budget till som går att följa upp. Svaret i replikväxlingen förvånade något: ”När går det att följa upp budgeten? Vi har haft ett utmanande läge med tanke på flyktingsituationen . Vi kommer att redovisa svaret på utvärdering och synpunkter. Det är viktigt att det ska kunna vara mer förutsägbart. kan man konstatera att säger att har hanterat detta bättre . Men det finns givetvis en önskan om att vi ska kunna göra det här på ett mer förutsägbart sätt, inte minst för dem som ska ta emot biståndet.” Alltså: Statsrådet förklarar att den nuvarande regeringen haft ett utmanande läge med tanke på flyktingsituationen. ska regeringen också svara på kritik och synpunkter. Och biståndet ska bli mer förutsägbart – särskilt för mottagarna. handlar frågan om när det ska gå att följa upp budgeten varken om avräkningar för flyktingmottagande, kritik eller ens förutsägbarheten i biståndet utan om det som utrikesutskottet skriver i budgetbetänkandet. Samt möjligen även den moderata reservationen i beslutspunkt 1 Resultatredovisning. Förra årets budgethantering var valhänt och ledde till en ryckighet som påverkar biståndets kvalitet. De tematiska uppföljningarna i årets budget är anekdotiska. Den nuvarande regeringen konstaterar själv att det behövs mer arbete med uppföljning och utvärdering för att följa resultaten av utvecklingssamarbetet på en övergripande nivå. roll är att granska regeringen. Det försvåras av regeringens beteende. Det måste vara möjligt att följa kopplingen mellan mål, insatser, resultat och regeringens anslagsförslag. Ett effektivt bistånd kan inte bara bygga på god vilja utan måste leverera verkliga resultat. Vi kräver därför en ansvarsfull hantering av skattemedel. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : När avser statsrådet att lämna en budget som går att följa upp till ?