ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H3111184 · 2016-05-02 00:00:00 — Fråga 2015/16:1184 Olika behandling av licensansökningar av Boriana (M) till Statsrådet (S) Enligt uppgifter från olika jägare- och skytteföreningar behandlar olika tillståndsenheter för vapenlicenser hos polisen ansökningar på olika sätt beroende på var i landet ansökan lämnas in. Exempelvis har vissa enheter efterfrågat kompletterande uppgifter och intyg på magasinkapacitet på pump- och automathagelgevär trots att det inte är nödvändigt, medan andra har godkänt ansökan utan dessa uppgifter. Att olika tillståndsenheter i landet använder sig av olika måttstockar när de handlägger licensansökningar är olyckligt. Ansökningar ska beviljas eller avslås med stöd av lagen utan att personligt tyckande från tjänstemän ska spela in. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att säkerställa att tjänstemän på landets tillståndsenheter följer samma praxis?
fr · H3111186 · 2016-05-09 00:00:00 — Fråga 2015/16:1186 Trygghet i östra av (C) till Statsrådet (S) Efter några händelser i östra har invånarnas förtroende för och den omorganisation som genomförts kraftigt kommit att ifrågasättas. Efter att personal på en gymnasieskola i påträffat en knivbeväpnad man i skolan, som sökte en namngiven person, krävdes det tre larmsamtal och dröjde närmare innan polisen var på plats. I fråga om händelsen och det långa dröjsmålet har polisens lokalområdeschef gjort bedömningen att ingen gjort något fel. Om ingen person gjort något fel framstår det som att polisens organisation inte fungerar på ett för invånarna i sydvästra , som tillhör, godtagbart sätt. Är statsrådet beredd att vidta åtgärder för att se till att de brister vad gäller invånarnas säkerhet och trygghet som detta ärende visar på kommer att åtgärdas?
fr · H3111187 · 2016-05-09 00:00:00 — Fråga 2015/16:1187 Förvar i återvändandeprocess av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) vill kraftigt förstärka återvändandearbetet. Många människor beviljas asyl och skydd i . Den som däremot nekas asyl och därmed av myndighet eller domstol inte bedöms ha ett skyddsbehov måste återvända till sitt hemland. Det är viktigt för att hålla en tydlig skillnad mellan ett ja och ett nej i asylprocessen, vilket i sin tur är viktigt för trovärdigheten i systemet. vet vi att polis ofta måste kopplas in i återvändandearbetet – detta då den person som nekats asyl inte vill återvända frivilligt eller har avvikit. beräknar att så många som 46 000 personer kan komma att avvika efter att ha nekats asyl fram . Förvar kan användas i återvändandeprocessen. Det gäller till exempel när det är fråga om att förbereda verkställigheten av ett beslut om av- eller utvisning, förutsatt att det finns en risk att den berörde avviker, håller sig undan eller på annat sätt förhindrar verkställighet. Vi har i enbart 330 förvarsplatser. anser att behöver fler förvarsplatser och att möjligheten till förvar bör användas i större utsträckning. Självklart är det viktigt att de få förvarsplatser vi har används, detta med tanke på hur många människor som avviker i återvändandeprocessen. Mot denna bakgrund vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Används våra förvarsplatser fullt ut?
fr · H3111188 · 2016-05-09 00:00:00 — Fråga 2015/16:1188 Självmant återvändande av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) På pressträff redovisade regeringen att antalet självmant genomförda utresor av personer som lämnar mottagningssystem ökar och att vi sett en fördubbling jämfört med tidigare. Då är det dock viktigt att komma ihåg att antalet avgjorda asylärenden hos nu ökar. Det i sin tur leder helt naturligt till att antalet personer som självmant återvänder blir större. Det är dock inte detsamma som att effektiviteten i återvändandearbetet ökar. Vi har också sett en ökning av antalet återkallade asylansökningar. Att den som återkallar sin ansökan återvänder självmant är i det närmaste en självklarhet. Min fråga till justititie- och migrationsminister är: Hur stor andel av den ökning av självmant genomförda utresor vi sett beror på ökad effektivitet, och hur stor andel beror på fler fattade beslut och på fler personer som återkallar sina ansökningar?
fr · H3111189 · 2016-05-09 00:00:00 — Fråga 2015/16:1189 Polisens arbete med återvändandet av (M) till Statsrådet (S) På pressträff redovisade regeringen att antalet utresor för personer som lämnar mottagande med tvång ligger på ca 250 utresor . Nivån har, utifrån regeringens redovisning, varit i princip . Det måste vara en tydlig skillnad mellan ett ja och ett nej i asylprocessen. Det är grunden för en reglerad invandring. Att få återvändandet att fungera bättre är därför av stor vikt. Det är mot denna bakgrund oroande att det inte sker någon ökad effektivitet i polisens arbete när det gäller återvändandet. Nivån är, enligt regeringens egen redovisning, . Min fråga till statsrådet är: När kan vi förvänta oss resultat i regeringens arbete för att polisen ska verkställa fler av- och utvisningsbeslut?
fr · H3111190 · 2016-05-09 00:00:00 — Fråga 2015/16:1190 Multipla identiteter av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Att en och samma person använder sig av flera olika identiteter är ett problem som har uppmärksammats alltmer . Syftet kan vara att hålla sig undan myndigheter eller att få ersättning beviljad på oriktig grund. Utifrån vad som framgår av medierapporteringen finns det begränsade möjligheter att uppmärksamma att en person söker asyl i i syfte att skaffa sig en ny identitet. Det kan till exempel gälla en person som kommit som anhörig eller som arbetskraftsinvandrare till eller som redan är svensk medborgare. Problematiken är känd hos såväl Polisen som och . Min fråga är: Hur avser justitie- och migrationsministern att förhindra att migrationsprocessen används i syfte att skaffa sig en ny, oriktig identitet?
fr · H3111191 · 2016-05-09 00:00:00 — Fråga 2015/16:1191 Kommunala stadsnät av (S) till Närings- och innovationsminister (S) De kommunala stadsnäten har haft en mycket viktig funktion för utbyggnaden av it-infrastrukturen i , och vi är övertygade om att de även i fortsättningen kommer att spela en stor och viktig roll. Utan de kommunala stadsnäten hade tillgången till snabbt internet varit sämre, och många privatpersoner och företag hade fått betala mer för sitt bredband än vad de gör . Stadsnäten har spelat en avgörande roll både för pris och för tillgänglighet såväl i storstad som på landsbygden. En fallstudie från PTS visade att det genomsnittliga lägstapriset för bredband är betydligt lägre i stadsnät med flera leverantörer. I en jämförelse mellan ett antal hade tredje billigaste priset för 100Mbit/s, billigare än i våra grannländer , och . Vi kan se tydliga tecken på att de kommunala stadsnäten medverkar till att fler hushåll kan skaffa bredband, vilket ju i grund och botten är en viktig demokratifråga. Jag är övertygad om att de öppna kommunala stadsnäten även kommer att vara betydelsefulla för fiberutbyggnaden. Ska vi nå våra högt uppsatta mål om tillgång till bredband kommer de öppna kommunala stadsnäten att vara ett av de viktigaste verktygen. Jag är i grunden positiv till att stadsnäten ska tillåtas verka över kommungränserna. Lokaliseringsprincipen i kommunallagen sätter begränsningar för kommuner att verka utanför den egna geografiska gränsen. Frågan har behandlats i en av regeringen tillsatt utredning och har remitterats. Flertalet kommunalråd runt om i har påtalat att begränsningarna för kommunerna att verka utanför den egna kommungränsen kan drabba enskilda hushåll. För privatpersoner och företag kan lokaliseringsprincipen innebära att de inte ansluts till ett bredbandsnät på grund av att de bor på fel sida av en kommungräns. Detta trots att de kan ha en fiberkabel nedgrävd i närområdet som de, genom korta grävavstånd, kan ansluta till för ett lägre pris än vad som annars blir fallet. Mot denna bakgrund blir min fråga till närings- och innovationsminister : Vilket arbete pågår inom regeringen för att utveckla stadsnätens möjligheter att främja konkurrensen på bredbandsmarknaden?
fr · H3111192 · 2016-05-04 00:00:00 — Fråga 2015/16:1192 Armenier från av Shadiye Heydari (S) till Justitie- och migrationsminister (S) Inte sedan har så många människor varit på flykt i världen som . FN räknar med att ca 60 miljoner människor är på flykt. Omvärldens misslyckande och agerande i förhållande till det är en av anledningarna till Daish/IS fortsatta närvaro och framfart i området. Inbördeskriget i och har tvingat mer än 4 miljoner syriska armenier, kristna, alaviter, araber, yezidikurder och yarsankurder att lämna sina hem. Majoriteten av flyktingarna befinner sig i grannländerna och . Konflikten i är nu inne på sitt femte år, men en stabil politisk lösning är fortfarande avlägsen. har över 200 000 människor mist livet, många av dem barn. Andra har blivit allvarligt skadade, traumatiserade och nästan 12 miljoner människor har fördrivits från sina hem om. I en krigssituation gör man allt för att hitta en utväg för att rädda sig själv och sin familj från att bli massakrerad. Regeringen i erbjöd pass till syriska armenier. De som fick nya pass visste inte att detta gav dem ett armeniskt medborgarskap. Även armeniska kyrkan i ansökte om armeniska pass för sina kristna församlingsmedlemmar för att kunna rädda deras liv när de skulle fly landet. Människosmugglare ordnade också armeniska pass. De som på olika sätt fick nya pass trodde att passet bara var en biljett till ett nytt land i , men de visste inte om att passet gjort dem till armeniska medborgare. Jag träffade representanter för de armenier som kommer från . De beskrev för mig den oro de känner på grund av hur behandlar deras ansökan. Många av de armenier som får besked om utvisning har bott i . De försöker bygga ett nytt liv här i . Barnen har gått i svensk skola och byggt upp nya relationer. En utvisning skulle innebära stor psykisk påfrestning för en familj och då särskilt för barnen som blir tvungna att börja om i ett nytt land. Syriska armenier vill att ser dem som syriska medborgare. I , och vissa andra EU-länder räcker det med att bevisa att man är från för att få uppehållstillstånd. Man tittar inte på etnisk bakgrund eller om någon har ett extra ”pass” på grund av sin etniska bakgrund. Varför ser man dem inte som syriska medborgare och låter dem stanna i ? Varför gör inte som exempelvis och ? Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vilka generella åtgärder är ministern beredd att vidta när det gäller de syriska armeniernas ärenden?
fr · H3111193 · 2016-05-10 00:00:00 — Fråga 2015/16:1193 Plankorsningar på av (S) till Statsrådet (S) På mellan och finns det fortfarande ett antal plankorsningar kvar. Det vi kan se är att bommar inte alltid fungerar och att olycksrisken ökar. Enligt statistik sker det 30 olyckor i plankorsningar i . Hur många av dem som sker på framgår inte. går bommarna ned ca 200 gånger, och den sammanlagda tiden de är nere är . Det är inte rimligt med långa och återkommande väntetider när man korsar järnvägen. Bara i har vi sex plankorsningar kvar, enligt . Min fråga till statsrådet är: Vad tänker statsrådet göra för bygga bort de icke planskilda korsningarna på ?
fr · H3111194 · 2016-05-10 00:00:00 — Fråga 2015/16:1194 Tvångsanslutning till storregioner av (M) till Statsrådet (S) Sättet att hantera processen samt de nu föreslagna förändringarna kring ombildandet av landsting till storregioner ifrågasätts alltmer i hela landet, från norr till söder. I många fall anmärker man på att det förslag som ligger på bordet saknar vetenskapligt stöd, då det blint utgår från att större regioner automatiskt är bättre. Därtill menar många att man i stor grad ignorerat landstingens, kommunernas och medborgarnas egna när förslaget tagits fram. Jag har tidigare frågat statsrådet (fråga 2015/16:1137 Folkomröstning om framtid) hur han ställer sig till en folkomröstning i frågan. I sitt svar säger att dialog och förankring ska prägla utredningen, som han säger att folkomröstning endast är någonting som kan initieras på landstingsnivå i ett mycket sent skede och inte någonting han avser att ta till. Med anledning av ovanstående önskar jag fråga statsrådet : På vilket sätt avser statsrådet säkerställa att man på ett tidigt stadium lyssnar till landstingens och medborgarnas åsikter och vilja för att snabbare kunna landa i ett bättre förslag?
fr · H3111195 · 2016-05-10 00:00:00 — Fråga 2015/16:1195 Alternativa reformer för bättre vård av (M) till Statsrådet (S) Statsrådet har svarat på min fråga om vilken forskning eller vilka studier han utgår från i sin övertygelse att större regioner automatiskt skulle medföra bättre vårdresultat med att hänvisa till just sina personliga åsikter och övertygelser. Det räcker inte för att berättiga en så ingripande förändring av karta och ansvarsfördelning. En kort hänvisning görs även till den presenterade utredningen om högspecialiserad vård. Tyvärr drar statsrådet den felaktiga slutsatsen att storregioner skulle vara den enda eller ens den bästa lösningen för att förbättra kvaliteten på vården i allmänhet och framför allt den högspecialiserade vården. Många alternativ till storregioner finns för att tackla vårdens utmaningar, och många av dessa alternativ värnar lokaldemokratin och uppmuntrar frivilligt, organiskt samarbete i stället för tvångsanslutet sådant. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Kan statsrådet tänka sig att verka för andra reformer än storregioner för att förbättra situationen för svensk vård?
fr · H3111196 · 2016-05-10 00:00:00 — Fråga 2015/16:1196 Konsekvenser för ekologiskt jordbruk av förbud mot gödsellukt av (C) till Klimat- och miljöminister (MP) I en interpellation med om myndighetskrav som försvårar rationellt lantbruk debatterades att allt fler lantbrukare får avslag på att gödsla stallgödsel på grund av lukt. Under debatten hänvisade Bucht till klimat- och miljöministern, då han inte kunde svara på hur förbudet kommer att påverka den ekologiska produktionen, klimatet och miljön. I reglerna från finns riktlinjer på att bonden ska ta hänsyn till luktolägenheter genom att gödsla efter väder och vind. Trots detta beslutar olika länsstyrelser i landet att förbjuda gödsling på helgdagar, vilket innebär att det inte går att bedriva ett normalt jordbruk. anvisningar om lukt vid gödselspridning (Gödsel och miljö 2014) förklarar följande: ”Att sprida innan nederbörd, ta hänsyn till vindriktning och sprida under koncentrerade perioder är andra sätt att minska risken för luktolägenheter. Åtgärder som minskar ammoniakförlusterna vid spridning minskar i regel även lukten.” Trots att lantbrukare vidtagit åtgärder genom att stämma av med kommunen och de närboende får bönderna inte gödsla på helgdagar. och mark- och miljödomstolen har i två fall fastställt att spridning av organiska gödselmedel ska ske under så få och koncentrerade perioder som möjligt. Således får spridning inte ske , , helgaftnar och helgdagar. Att motivera, som rätten gör, med att bonden inte får sprida gödsel på helgdagar är inte att motverka olägenheter för människors hälsa och miljön – det handlar snarare om att man måste ta hänsyn till väder och vind (naturförhållanden) för att inte påverka människors hälsa och miljön. Eftersom ekologisk produktion gynnar klimat och miljö är det bekymmersamt att regeringen vill försvåra denna typ av livsmedelsproduktion genom att låta förbjuda gödsling på helgdagar. Ett fundament i ekologisk produktion är att använda stallgödsel när man gödslar. Denna möjlighet försvinner när lantbrukarna nu inte kan styra sin produktion utifrån naturfenomen som väder och vind. Vidare är det oroande att regeringen anser det rimligt att alla bönder ska överklaga till mark- och miljödomstolen för att få gödsla på helgdagar och dag före helgdag. Det är olyckligt att klimat- och miljöministern inte vill förbättra förutsättningarna för ekologisk produktion och ett hållbart jordbruk. I stället tvingas svenska lantbrukare ägna sig åt byråkratiska och juridiska processer för att ens kunna bedriva sitt jordbruk, vilket kan bli ödesdigert för lantbrukets framtid. Vilka åtgärder avser klimat- och miljöministern att vidta för att lantbrukare ska kunna gödsla med stallgödsel efter väderförhållanden och på så sätt säkerställa det ekologiska jordbrukets överlevnad?
fr · H3111197 · 2016-05-11 00:00:00 — Fråga 2015/16:1197 Åtgärder för att underlätta resandet över av (L) till Statsrådet (S) infördes id-kontroller på . Det var en nödvändig åtgärd i ett extraordinärt läge med stora flyktingströmmar. innebär id-kontrollen på tillsammans med gränskontrollen i Hyllie att restider blir betydligt längre. Det får i sin tur negativa effekter på den ekonomiska integrationen mellan och . Det har därför pågått en diskussion om att utforma gränskontrollerna på ett annat sätt. I såväl en interpellationsdebatt och som svar på en skriftlig fråga framförde statsrådet att regeringen arbetar med frågan. Men efter det att id-kontrollerna infördes har fortfarande ingenting hänt. Det är mycket anmärkningsvärt. Det riskerar att få långsiktiga konsevenser på arbetspendlingen och den ekonomiska integrationen i . Med anledning av ovanstående ställer jag följande fråga till statsrådet : Vilka konkreta åtgärder avser statsrådet att vidta för att underlätta resandet över bron, och när kan vi i så fall förvänta oss att se resultatet?
fr · H3111198 · 2016-05-11 00:00:00 — Fråga 2015/16:1198 Expertskatten av (L) till Finansminister (S) Den globala konkurrensen blir allt hårdare. Det märks inte minst genom att konkurrens om talangerna och experterna skärps när möjligheten att kunna rekrytera nyckelkompetenser är avgörande för att verksamheter ska kunna växa. För att stärka länders konkurrenskraft har många länder därför särskilda skatter för forskare och nyckelpersoner, en så kallad expertskatt. I infördes expertskatten 2001. I en rapport från skatteutskott framgår dock att det svenska näringslivet och svenska lärosäten ser problem med dagens regler. Det betyder att svenska företag och akademin inte fullt ut kan attrahera nyckelpersoner till sina verksamheter. uppmärksammades att de forskare som är tänkta att arbeta på den europeiska forskningsanläggningen i fått avslag på sina ansökningar om expertskatt. Det vittnar, precis som framkom i utredningen från skatteutskottet, att det finns behov av att se över regelverket. Vi ser en ökad konkurrens mellan länderna om utländsk spetskompetens och det är sannolikt att trenden med allt förmånligare villkor för utländska forskare, experter och nyckelpersoner fortsätter. I en ekonomi där nyckelkompetenser är avgörande för företagens möjligheter att växa behövs reformer som gör det enklare att attrahera talanger och experter. En mer attraktiv och modern expertskatt är en del i detta. Med anledning av ovanstående ställer jag följande fråga till finansminister : Avser finansministern att tillsätta en utredning om expertskatten med syfte att göra reglerna mer attraktiva och konkurrenskraftiga?
fr · H3111199 · 2016-05-11 00:00:00 — Fråga 2015/16:1199 Översyn av konfliktreglerna av (L) till Arbetsmarknadsminister (S) Vårens avtalsrörelse har präglats av ett högt tonläge och på flera avtalsområden har det lagts varsel. Moderna konfliktregler som skapar en balans mellan parterna är viktigt för att den svenska arbetsmarknadsmodellen också framöver ska ha legitimitet. Till skillnad från våra grannländer saknas det i en så kallad proportionalitetsprincip - att det ska finnas en rimlig proportion i storlek mellan mål och tillgripna medel i en konflikt. Detta är ingen ny fråga. Redan i utredningen och lönebildning (SOU 1998:141) föreslog utredaren att ett krav på proportionalitet skulle införas. Frågan har fått förnyad aktualitet i samband med att flera fackförbund varslade om konfliktåtgärder inom it- och telekomsektorn. () begärde dispens för att på så sätt undvika och begränsa de negativa konsekvenserna av stridsåtgärderna på vitala samhällsintressen. PTS begäran om dispens medgavs emellertid inte av den partsgemensamma nämnd där arbetsgivarna och fackförbunden är representerade. Strejken blåstes till slut av, men inte på grund av att PTS begäran, utan av avtalstekniska skäl. Trots att PTS ansåg att stridsåtgärderna var så omfattande att man begärde dispens medgav inte dagens konfliktregler en ordning där allmänintresset kunde värnas. Det finns därmed stor risk för att vi framöver har en situation där stridsåtgärder vidtas, som har stora negativa konsekvenserna på vitala samhällsintressen. Mot bakgrund av ovanstående ställer jag följande fråga till arbetsmarknadsminister : Finner arbetsmarknadsministern att det finns skäl att se över konfliktreglerna och öppna upp för en proportionalitetsprincip?
fr · H3111200 · 2016-05-11 00:00:00 — Fråga 2015/16:1200 Dubbel beskattning för pensionssparare av (M) till Statsrådet (MP) är avdraget för privat pensionssparande helt borttaget. Trots detta har ett stort antal sparare kvar autogiron med överföring till pensionssparande. Enligt rör det sig om närmare en halv miljon sparare. Eftersom de kan göra avdrag i deklarationen för sitt sparande, innebär det att de beskattas dubbelt när de tar ut sina pengar . Enligt undersökningen av har endast 5 av 15 bolag inom sparande och försäkring tagit bort dessa autogiron för att skydda sina kunder. Övriga tio, däribland de stora bankerna , Nordea, och , har valt att inte ta bort autogirona. Deras kunder drabbas därmed hårt den dag de tar ut sina pensionsbesparingar. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att skydda pensionsspararna från denna dubbla skattesmäll?
fr · H3111201 · 2016-05-12 00:00:00 — Fråga 2015/16:1201 Fusk på högskoleprov av (M) till Statsrådet (S) rapporterade medierna om hur ett 80-tal personer med hjälp av ligor har fuskat sig till toppresultat på högskoleprovet och på så vis kunnat gå före andra studenter i antagningssystemet. Hur omoraliskt detta än må vara är problemet att fuskandet inte är en olaglig handling. Högskoleministern har i medierna () som förväntat uttalat att fusket är ”oacceptabelt” och meddelat att frågan ska ses över i enlighet med de förslag som Universitets- och högskolerådet (UHR) har presenterat. Problemet är bara att UHR slog larm om detta redan i fjor, men regeringen har uppenbarligen inte tagit frågan på allvar. Nuvarande ordning är inte rättssäker, och framför allt är det mycket orättvist då studenter otillbörligt kan fuska sig till en plats på attraktiva utbildningar. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga statsrådet: Kan statsrådet försäkra dem som skriver högskoleprovet att allt fusk då kommer att betraktas som olagligt och kommer att beivras?
fr · H3111202 · 2016-05-12 00:00:00 — Fråga 2015/16:1202 Rapport från Forskningsberedningen av (M) till Statsrådet (S) har regeringar utsett en forskningsberedning som har till uppgift att vara rådgivande i forskningspolitiska frågor. Detta gjorde även nuvarande regering . Beklagligt är dock att det ännu inte finns någon som helst dokumentation från beredningens möten. Ej heller finns någon rapport som kan kasta ljus på det arbete som bedrivs. Detta gör att det är mycket svårt för oppositionen att seriöst kunna förbereda sig för den forskningsproposition som enligt ryktet ska presenteras runt . Som jämförelse kan nämnas att inför att den nu gällande forskningspropositionen skulle presenteras avlämnade den dåvarande forskningsberedningen en rapport . Med tanke på de stora strukturella förändringar som statsrådet har aviserat för den kommande propositionen, som lär omfatta såväl utbildning som forskning och innovation, anser undertecknad det mycket angeläget att beredningens ställningstaganden kan ges tid att diskuteras, såväl i sektorn som bland politiker och avnämare. Med hänvisning till ovanstående undrar jag: När har statsrådet för avsikt att presentera Forskningsberedningens arbete?