ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H3121234 · 2016-05-30 00:00:00 — Dnr S2016/0362/FS Folkhälso-, sjukvårds- och idrottsministern Svar på fråga 2015/16:1234 av (S) Rökpuffande godiscigaretter för sjuåringar har frågat mig om jag och regeringen avser vidta några åtgärder mot indirekt marknadsföring av cigaretter i form av godis. trädde ändringar i kraft i tobakslagen till följd av EU:s tobaksproduktdirektiv. Lagen innehåller flera viktiga förändringar som kan bidra till att minska rökningen, utjämna hälsoklyftor och minskade kostnader för samhället i stort. De nya bestämmelserna syftar till att göra tobaksprodukter mindre attraktiva och barn och ungdomar är den viktigaste målgruppen. Lagändringarna är viktiga steg på vägen till ett rökfritt 2025 men mer behöver göras. Regeringen har mottagit ett utredningsbetänkande som innehåller flera förslag för att minska tobaksbruket, bland annat fler rökfria miljöer. Förslagen är nu ute på remiss och regeringen kommer därefter att ta ställning till hur förslagen ska hanteras vidare. Som påpekar så har vi i omfattande marknadsföringsrestriktioner för tobaksprodukter. De nya regler som införs med anledning av EU:s tobaksproduktdirektiv innebär ytterligare sådana begränsningar. Det finns emellertid inte något generellt förbud mot godis och leksaker som liknar en tobaksvara. Regeringen har inte heller några planer att införa ett sådant förbud.
frs · H3121236 · 2016-05-25 00:00:00 — Dnr S2016/03614/FST Barn-, äldre- och jämställdhetsministern Svar på fråga 2015/16:1236 av (L) Omhändertagande av barn från andra EU-länder har frågat mig när ett lagförslag som möjliggör omedelbara omhändertaganden av barn och unga med hemvist i annat EU-land kommer att överlämnas till . Utredningen om tvångsvård för barn och unga har i sitt slutbetänkande (SOU 2015:71) pekat på en otydlighet i LVU som kan innebära att omhändertagande inte kan tillgripas då den s.k. II-förordningen är tillämplig. En konsekvens av detta är, enligt utredningen, att vissa barn som vistas i , utan att ha hemvist här, inte kan omhändertas enligt LVU. Utredningen har därför föreslagit att det ska införas nya bestämmelser som möjliggör ett omhändertagande även då II-förordningen är tillämplig. Utredningens förslag om omhändertagande då II-förordningen är tillämplig bereds inom . Frågan om svensk domsrätt i de aktuella fallen är dock komplicerad. Flera av de juridiska remissinstanserna har framfört synpunkter som måste analyseras närmare. Vidare kan nämnas att den kammarrättsdom som hänvisar till är överklagad och att målet således inte är slutligt avgjort . Jag kan inte lämna något besked om när det kommer att överlämnas ett lagförslag till . Jag följer dock frågan noga och prioriterar arbetet med att förtydliga regelverket. Det får inte råda något tvivel om att alla barn i som far illa eller riskerar att fara illa ska kunna få det stöd och den hjälp som de behöver.
frs · H3121237 · 2016-05-25 00:00:00 — Ju2016/03957 / Svar på fråga 2015/16:1237 av (M) Samhällsviktig kommunikationsinfrastruktur i fredstid har frågat försvarsminister vilka åtgärder han, inom ramen för sitt ansvarsområde, avser att vidta för att förhindra sabotage mot vital svensk kommunikations-infrastruktur. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. I takt med att samhället i högre grad förlitar sig på vår kommunikationsinfrastruktur blir det allt viktigare att systematiskt arbeta förebyggande för att minimera sårbarheterna och öka förmågan att motstå och hantera störningar. Det är allvarligt när samhällsviktig infrastruktur utsätts för sabotage eller på annat sätt råkar ut för incidenter, eftersom det riskerar att få konsekvenser för befolkningens liv och hälsa, samhällets funktionalitet och förmågan att upprätthålla våra grundläggande värden. Det är av stor vikt att ägarna till den drabbade infrastrukturen vidtar lämpliga skyddsåtgärder och har nödvändig förmåga att motstå och hantera störningar för att vidmakthålla funktionaliteten i de tjänster som de tillhandahåller. För att effektiva åtgärder på ska kunna vidtas är det viktigt att noggrant utreda alla omständigheter kring den här typen av händelser. Regeringen har en löpande dialog med relevanta myndigheter och kommer att hålla sig informerad om resultaten av de utredningar som följer.
frs · H3121238 · 2016-05-24 00:00:00 — Dnr Ju2016/03942/ Svar på fråga 2015/16:1238 av (M) Väntetid hos polisens tipstelefon har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att korta väntetiderna hos polisens tipstelefon. Att allmänheten är uppmärksam och lämnar tips om misstänkt brottslighet till kontaktcenter (PKC) är mycket värdefullt. Det ska vara enkelt att lämna tips och det är inte godtagbart att svarstiderna på PKC är så långa. Det finns också ett komplement till telefonkontakt med PKC eftersom allmänheten även kan lämna sina tips via ett formulär på webbplats. PKC har inte bara ansvar för att ta emot tips utan tog även emot ca 822 000 polisanmälningar under föregående år, vilket utgjorde av myndighetens samtliga inkomna anmälningar. har uppmärksammat att väntetiderna för att komma fram via telefon till PKC har varit alltför långa. har myndigheten tagit fram ett nationellt enhetligt arbetssätt för medborgarnas första kontakt med kontaktcentret. Utvecklingen av PKC fortsätter och myndigheten arbetar nu med att förbättra det efterfrågar, tillgängligheten. Jag kommer att noga följa arbete med att effektivisera arbetet på PKC för att förvissa mig om att arbetet ger resultat.
frs · H3121239 · 2016-05-25 00:00:00 — Dnr N2016/03611/TIF Svar på fråga 2015/16:1239 av (M) Upprustning av vägar i har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa en rättvis fördelning av statliga anslag för upprustning av vägar i hela . Regeringens övergripande mål för transportpolitiken är att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgare och näringsliv i hela landet. Regeringen har höga ambitioner när det gäller att säkerställa kvaliteten på befintlig transportinfrastruktur och utveckla transportsystemet i stort vilket är en förutsättning för jobb och en hållbar utveckling i hela . Den långsiktiga planeringen av transportinfrastrukturen sker inom den nationella trafikslagsövergripande planen för utveckling av transportsystemet. Planen ska bidra till att uppnå det övergripande målet för transportpolitiken. Regeringen föreslår en inriktning för transportpolitiken och beslutar om ekonomiska ramar för planens genomförande. Utifrån den fastslagna inriktningen och de ekonomiska ramarna genomför sedan den nationella trafikslagsövergripande planen. Det är många och svåra avvägningar som behöver göras under den här processen men de transportpolitiska målen är alltid utgångspunkten och vägledande vid fördelning av resurser. Målsättningen är att alla delar av landet ska kunna utvecklas i en positiv riktning. Dock så ser förutsättningarna olika ut i olika delar av landet vilket också medför att fördelningen kommer att variera. Det är utifrån dessa aspekter svårt att hävda att en fördelning är rättvis eller inte. Jag anser att den planeringsprocess som tillämpas är ändamålsenlig och säkerställer att den långsiktiga infrastrukturplaneringen sker på goda grunder. Jag har därför inte för avsikt att vidta åtgärder för att ändra på detta.
frs · H3121240 · 2016-05-30 00:00:00 — Dnr S2016/03617/FS Folkhälso-, sjukvårds- och idrottsministern Svar på fråga 2015/16:1240 av (C) Botox har frågat mig vilka åtgärder jag anser att man kan vidta för att säkerställa att skattemedel inte används för att subventionera botox till kosmetisk behandling. Syftet med läkemedelsförmånerna är bl.a. att ändamålsenliga och säkra läkemedel ska kunna förskrivas till en rimlig kostnad för den enskilde. Systemet bidrar därigenom till en jämlik och tillgänglig vård. Det är viktigt att samhällets resurser – i detta fall de medel som avsätts för läkemedelsförmånerna – används till det som de är avsedda för. För att säkerställa detta behöver både förskrivning och expediering av läkemedel följas upp. () är den myndighet som enligt lagen (2002:160) om läkemedelsförmåner m.m. beslutar om vilka läkemedel som ska ingå i förmånssystemet. I 15 § denna lag anges som förutsättning att kostnaderna för användning av läkemedlet framstår som rimliga från medicinska, humanitära och samhällsekonomiska synpunkter, och att det inte finns andra tillgängliga läkemedel eller behandlings-metoder som vid en avvägning mellan avsedd effekt och skadeverkningar är att bedöma som väsentligt mer ändamålsenliga. TLV fattar sina beslut med beaktande av de tre grundläggande principerna i den etiska plattformen för prioriteringar i hälso- och sjukvården som beslutat om, dvs. människovärdesprincipen, behovs- och solidaritetsprincipen och kostnadseffektivitetsprincipen. I vissa fall kan TLV besluta om att begränsa subventionen för ett läkemedel till ett visst användningsområde eller en viss patientgrupp eller förena ett subventionsbeslut med ett uppföljningsvillkor. Förskrivaren ansvarar vid sin förskrivning för att regelverket om subvention följs, t.ex. att eventuella begränsningar enligt TLV:s beslut beaktas. Enligt läkemedelslagen (2015:315) ska den som förordnar eller lämnar ut läkemedel bl.a. iaktta kraven på sakkunnig och omsorgsfull vård. Inspektionen för vård och omsorg () utövar tillsyn över att förskrivningar av läkemedel görs på ett patientsäkert sätt. Landstingen ansvarar för att erbjuda befolkningen en god hälso- och sjukvård och för detta krävs bl.a. att kvaliteten i verksamheten systematiskt och fortlöpande utvecklas och säkras. När det gäller läkemedelsanvändningen får landstingen uppgifter från för både ekonomisk och medicinsk uppföljning enligt lagen (1996:1156) om receptregister. TLV utövar tillsyn över att reglerna i lagen (2002:160) om läkemedelsförmåner m.m. och tillhörande föreskrifter följs. TLV har också undersökt följsamheten till begränsningar i subventionen för olika läkemedel med hjälp av data från landstingen. Det är av stor vikt att berörda aktörer följer upp förskrivning och försäljning av läkemedel inom förmånerna och vidtar åtgärder vid behov. TLV kan till exempel besluta om olika villkor och begränsningar för subvention om detta bedöms lämpligt. Vid misstanke om felaktiga förskrivningar bör anmälan göras till .
frs · H3121241 · 2016-05-26 00:00:00 — Dnr Fi2016/01992/E4 Svar på fråga 2015/16:1241 av Boriana (M) Överskottsmålet Boriana har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att nå upp till överskottsmålet. Boriana hävdar felaktigt att förra regeringen följde krona-för-krona. Under tid som finansminister lades inte en enda budget fram som var finansierad krona-för-krona. Den metoden tillämpades av denna regering. Den förra regeringen genomförde i stället omfattande ofinansierade skattesänkningar, trots att konjunkturläget förbättrades. När regeringen tillträdde ärvde vi ett budgetunderskott , det största sedan budgetsaneringen . Den svenska modellen med en välfärd för alla av hög kvalitet kräver stabila offentliga finanser. För att steg för steg återvända till balans och överskott har regeringen således fört en mycket stram finanspolitik. De offentliga finanserna är mycket starkare även med hänsyn tagen till konjunkturutvecklingen. Detta trots dramatiska och oförutsedda kostnadsökningar till följd av det höga antalet asylsökande . Underskottet är mindre och skuldkvoten faller. Flyktingsituationen innebär vidare att krona-för-krona-metoden har spelat ut sin roll. Krona-för-krona innebär att nya reformer finansieras, men inte så kallade volymförändringar (förändringar i kostnader på grund av antalet asylsökande eller sjukskrivna). I ett normalläge kan detta vara en relevant budgeteringsmetod, men i ett läge där stigande kostnader för asylmottagandet övertrumfar reformerna i storlek skulle en fortsatt användning av krona-för-krona-metoden inneburit att regeringen i budgetarbetet silade mygg och svalde kameler. Dessutom släppte även de borgerliga partierna krona-för-krona i den extra ändringsbudget som lades samt vårändringsbudgeten. Regeringen har däremot precis samma finanspolitiska styråra som tidigare regeringar har haft. Vi ska tillbaka till balans och överskott. Regeringen har säkrat goda utfall och arbetar med åtgärder för att bromsa utgiftsökningar på flera områden. Så agerar en ansvarstagande regering. De offentliga finanserna kommer att vara i betydligt bättre skick 2018 än vad de var när jag tillträdde som finansminister.
frs · H3121242 · 2016-05-24 00:00:00 — Dnr Ju2016/03952/ Svar på fråga 2015/16:1242 av (L) Brandskydd för årsrika personer har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att fler kommuner ska arbeta systematiskt med att erbjuda individanpassat brandskydd. står inför flera utmaningar som påverkar arbetet med skydd mot olyckor, bl.a. ökande urbanisering, förändrade socioekonomiska förhållanden, klimatförändringar, förändrad demografi och ändrade boendeformer. Dessa utmaningar gör att vissa grupper är mer utsatta än andra. Arbetet med skydd mot olyckor, inklusive brandskyddsarbetet, måste därför utvecklas i takt med samhällsutvecklingen och utgå från den enskildes förutsättningar och behov av skydd. Arbetet måste vidare bedrivas långsiktigt och systematiskt. Det är, som pekar på, kommunerna som ansvarar för förebyggande verksamhet inom kommunen. Genom Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) stöder staten kommunerna i det arbetet. MSB har tillsammans med övriga aktörer i samverkansgruppen för brandskyddsfrågor bedrivit en mängd aktiviteter inom ramen för den nationella strategin för stärkt brandskydd genom stöd till enskilda. Resultatet av samverkan är ett stärkt brandskydd som ytterst syftar till att färre personer omkommer i bränder. Jag bedömer att arbetet inom ramen för den nationella samverkansgruppen bidrar till att minska antalet omkomna och svårt skadade till följd av bränder och att arbetet därför bör fortsätta att utvecklas. Jag följer noga frågan och kommer vid behov att vidta nödvändiga åtgärder.
frs · H3121243 · 2016-05-24 00:00:00 — Dnr Ju2016/03948/ Svar på fråga 2015/16:1243 av (M) Åldersbestämning av ensamkommande har frågat mig vilka åtgärder jag vidtar för att fler ensamkommande ska åldersbestämmas och för att detta ska göras i ett tidigt skede för att undvika att vuxna placeras med barn och ungdomar. Vuxna asylsökande ska inte bo med ensamkommande barn i barnboendena. Det är viktigt för barnens säkerhet och förtroendet för asylprocessen. Resurser avsatta för barn ska inte heller gå till vuxna asylsökande. Regeringen har höjt ambitionsnivån när det gäller åldersbedömningar. Medicinska åldersbedömningar måste komma igång . fick i uppdrag att med stor skyndsamhet börja genomföra medicinska åldersbedömningar inom ramen för ansökningar om uppehållstillstånd. ska öka förmågan och kapaciteten på detta område så att det skyndsamt möter behovet som finns. Myndigheten ska beakta krav på vetenskaplighet, beprövad erfarenhet, etik och de särskilda rättigheter som barn har enligt internationella konventionsåtaganden, samt se till att det finns en hållbar och rättssäker process. Medicinska åldersbedömningar ska ske med full respekt för den personliga värdigheten. ska redovisa hur medicinska åldersbedömningar görs och beskriva processen för hur dessa ska genomföras . Utifrån ett uppdrag i sitt regleringsbrev har redovisat vidtagna och planerade åtgärder för att i ökad utsträckning bedöma åldern på ensamkommande barn vid registrering och prövning. Genom att bland annat införa en omarbetad skyddsprocess har man skapat bättre förutsättningar för att tidigt samla in ett bredare underlag om barnets identitet och ålder. har också genom ett antal kvalitetshöjande insatser stärkt sin initiala förmåga att göra korrekta åldersregistreringar. Det handlar till exempel om förbättrat handboksstöd och en samtalsmall för handläggningsbeslut om ändrad ålder. har också börjat utreda förutsättningarna för att genomföra åldersbedömningar i ett tidigare skede av asylprocessen än vad som görs . Regeringen avser att återkomma till i denna fråga.
frs · H3121244 · 2016-05-25 00:00:00 — Dnr U2016/02470/UH Svar på fråga 2015/16:1244 av (V) Doktoranders villkor har frågat mig vad jag avser att göra för att säkerställa att fler doktorander får den tid som behövs för att färdigställa sin doktorsexamen. I sin fråga belyser doktoranders skilda ekonomiska villkor och att finansieringen har betydelse för hur mycket tid som kan ägnas åt studierna och därmed hur lång studietiden blir. Utbildningen på forskarnivå är ett första steg mot en fortsatt forskarkarriär och det är därför angeläget att kvinnor och män som är doktorander erbjuds trygga villkor och goda förutsättningar för att genomföra utbildningen. Osäker finansiering och osäkra villkor riskerar inte bara att medföra skillnader i hur mycket tid som kan ägnas åt studierna och därmed hur lång studietiden blir. Detta riskerar även leda till att vissa grupper från början väljer bort utbildning på forskarnivå och en fortsatt forskarkarriär till förmån för arbeten som erbjuder tryggare villkor. arbetar många doktorander vid universitet och högskolor med liknande uppgifter men med olika studiesociala villkor, beroende på vilken finansieringsform som ligger till grund för doktorandens försörjning. De flesta doktorander är anställda som doktorander, och därmed berättigade till samma förmåner och villkor som vid andra statliga anställningar. Men andra finansieringsformer, som exempelvis utbildningsbidrag och externa stipendier används fortfarande i viss omfattning. Villkoren för doktorander med stipendier blir då varierande beroende på de villkor som stipendiegivaren erbjuder, något som riskerar att medföra att fullgoda studiesociala villkor inte alltid är garanterade. Regeringen har därför funnit skäl att se över villkoren för doktorander med utbildningsbidrag eller stipendier. För att attrahera den kompetens som svensk forskning behöver är det även angeläget att skapa attraktiva karriärvägar där forskare bedöms utifrån sina meriter. Det är en viktig förutsättning för att nå det mål regeringen satt upp, att ska vara ett av världens främsta forskningsländer. Med dessa utgångspunkter, och i syfte att säkra återväxten av framstående unga forskare i , tillsatte regeringen (dir. 2015:74) en särskild utredare för att bl.a. se över hur villkoren kan förbättras för doktorander och hur den meriteringsanställning som regleras i högskoleförordningen kan förändras i syfte att skapa en attraktiv forskarkarriär. Utredningen, som antog namnet , överlämnade sitt betänkande Trygghet och attraktivitet – en forskarkarriär för framtiden (SOU 2016:29) till . I betänkandet presenteras utredningens förslag till åtgärder bl.a. i fråga om hur villkoren kan förbättras för kvinnor och män som är doktorander och hur meriteringsanställningen kan förändras i syfte att skapa en attraktiv forskarkarriär. Utredningens förslag remissbehandlas t.o.m. . Efter detta kommer regeringen att ta ställning till utredningens förslag.
frs · H3121245 · 2016-05-25 00:00:00 — Dnr A2016/01119/I Svar på fråga 2015/16:1245 av (M) Kommunplacering i samma kommun som asylsökande bott i under asylprocessen har frågat justitie- och migrationsminister om hur han ställer sig till att de som beviljats asyl i största möjliga mån kommunplaceras i samma kommun som de bott i . frågar vidare om ministern ställer sig positiv till detta, vilka åtgärder han avser att vidta för att säkerställa att detta också blir verklighet och inte hindras av byråkratiska skäl på myndighetsnivå. Arbetet i regeringen är så fördelat att det är jag som ska besvara fråga. trädde lagen om mottagande av vissa nyanlända för bosättning i kraft. Syftet med lagen är att få till stånd en jämnare fördelning av mottagandet mellan landets kommuner. Flyktingmottagande är ett gemensamt ansvar för samhället och alla kommuner måste vara med och ta ansvar för mottagandet för att förbättra de nyanländas etablering på arbetsmarknaden och i samhällslivet. Vid fördelningen av anvisningar mellan kommuner ska hänsyn tas till kommunens arbetsmarknadsförutsättningar, befolkningsstorlek, sammantagna mottagande av nyanlända och ensamkommande barn samt omfattningen av asylsökande som vistas i kommunen. Kommunerna får i förväg besked om hur många nyanlända som kommer att omfattas av anvisningar till kommunen kommande år och får därmed bättre möjlighet att planera för mottagandet. Den anvisande myndigheten får inom ramen för kommuntalen besluta om anvisning i enskilda fall. Det är inte reglerat vilka individuella hänsyn som bör tas vid beslut om anvisning. är anvisande myndighet. Regeringen kommer att noga följa utvecklingen av den nya lagens tillämpning. Jag ser inte behov av att för närvarade vidta några ytterligare åtgärder.
frs · H3121246 · 2016-05-26 00:00:00 — Dnr N2016/03658/JM Svar på fråga 2015/16:1246 av (M) Lantbrukets konkurrenskraft har frågat statsministern vilka åtgärder han avser att vidta för att se till att jordbruks- respektive miljöministern agerar för att säkerställa att svenska lantbruksföretag kan konkurrera på lika villkor som lantbrukare i andra EU-länder. Frågan har överlämnats till mig. Kemikalieinspektionen har ansvaret för bland annat prövning av ärenden rörande bekämpningsmedel. Prövningen av produktgodkännande styrs av EU:s förordning (1107/2009) om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden. Syftet med prövningen är att säkerställa en hög skyddsnivå både för människors och djurs hälsa och för miljön samt att förbättra den inre marknadens funktionssätt och förbättra jordbruksproduktionen. För att säkerställa en hög skyddsnivå för människors hälsa och miljön får ett verksamt ämne eller ett växtskyddsmedel bara godkännas om ämnet eller medlet inte har några skadliga hälsoeffekter på människor eller djur och om det inte påverkar miljön på ett oacceptabelt sätt. Medlemsländernas behöriga myndigheter ansvarar för prövningen som sker efter ansökan av den som vill sälja en produkt på marknaden i den aktuella medlemsstaten. Det är inte min uppgift att uttala mig om Kemikalieinspektionens tillämpning av regelverket i enskilda ärenden. Kemikalieinspektionens beslut går att överklaga till mark- och miljödomstolen. Den som har fått ett avslag på en ansökan om godkännande av ett växtskyddsmedel kan på så sätt få en prövning om Kemikalieinspektionens beslut varit korrekt i förhållande till gällande rätt. skulle lagt fram en rapport om bland annat effekterna av förordningen 1107/2009 på jordbrukets diversifiering och konkurrenskraft samt på människors hälsa och på miljön. Översynen är försenad. Mot bakgrund av översynen anordnade tillsammans med Miljö- och ett diskussionsmöte för svenska aktörer. Effekter på konkurrenskraften blir en viktig del av översynen, som ger möjlighet att belysa den typ av frågor som tar upp. Jag tror på det svenska jordbruket och den svenska maten. Det är därför som jag och regeringen kommer att lägga fram en proposition om en ny livsmedelsstrategi till . Mål för arbetet med en livsmedelsstrategi är att öka sysselsättningen, produktionen, exporten, innovationskraften och lönsamheten i livsmedelsproduktionen som de relevanta nationella miljömålen nås. Utgångspunkten i arbetet med livsmedelsstrategin är att det finns en stor potential i den svenska livsmedelsproduktionen och efterföljande led. Svensk livsmedelsproduktion har förutsättningar att bidra till ökad tillväxt och sysselsättning i hela landet och till regeringens mål om lägst arbetslöshet i EU 2020. Ett konkurrenskraftigt jordbruk är nödvändigt för att uppnå detta. Det behövs en god tillgång till växtskyddsmedel, såväl biologiska och kemiska som alternativa metoder, för ett hållbart växtskydd.