ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H411443 · 2016-12-01 00:00:00 — Fråga 2016/17:443 Palestinsk propaganda av Skånberg (KD) till Statsrådet (MP) Den palestinska myndigheten lär palestinier att hata judar och uppmanar dem till “motstånd” vilket i det palestinska samhället betyder detsamma som terrorism mot judar. Detta är konfliktens grundorsak och därmed även det största hindret för fred. Palestinska myndigheten betalar ut i löner och bidrag till fängslade och frisläppta terrorister samt så kallade ”martyrers” familjer, enligt en nyligen publicerad rapport. ”Martyrernas fond” finns för att belöna dem som begår terrorbrott mot och judar. Detta stöd visar med all tydlighet hur palestinska myndigheten i praktiken inte bara sponsrar utan även uppviglar till terrorism mot . I det palestinska samhället upphöjs dessa terrorister till hjältar som kämpar för den nationella saken, och de glorifieras och belönas för brotten utan någon som helst tvekan. Rapporten borde läsas av varje regering som ovillkorligt sänder bistånd till den palestinska myndigheten. fryste sitt bistånd till den palestinska myndigheten just på grund av detta. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet och den att följa efter i fråga om bistånd till den palestinska myndigheten, och när kan ett sådant beslut i så fall förväntas?
fr · H411444 · 2016-12-05 00:00:00 — Fråga 2016/17:444 Rekrytering av familjehem och jourhem av (M) till Statsrådet (S) Alla barn har rätt till en trygg och säker uppväxt med föräldrar som finns till hands för dem och visar dem regelbunden kärlek och omsorg. Tyvärr ser vardagen helt annorlunda ut för många barn, som av olika skäl placeras utanför hemmet. Forskningen är tydlig: Barn och unga som får chansen att växa upp i en permanent familj genom adoption klarar sig bättre i livet. Det är därför oerhört viktigt att barn till biologiska föräldrar som inte kan ta hand om dem så fort som möjligt tas om hand av en annan familj. I sker ungefär 40 inhemska adoptioner , varav hälften är adoption av små barn (under ettårsåldernandra hälften är adoption av familjehemsplacerade barn. De flesta familjehemsplaceringar är långvariga. Det förekommer emellertid att barn omplaceras gång på gång till nya familjehem. Det skapar inte stabilitet och trygghet för vare sig barnet eller föräldrarna. Barn förtjänar stabila och långsiktiga familjeförhållanden. För att undvika att barn omplaceras gång på gång bör en nationell översyn genomföras för att säkerställa rekryteringen av familjehem och jourhem. Denna uppfattning delas även av . Omsorgen av barnen måste vara ledande i familjehemsvården. En del av problemet med att rekrytera familjehem kan bero på att man som familjehemsförälder inte har full tillgång till stöd- och trygghetssystem. Till skillnad från biologiska föräldrar har man till exempel inte rätt till föräldrapenning, trots att man som familjehemsförälder delar samma ansvar och förväntas erbjuda samma typ av stöd och omvårdnad som en biologisk förälder. Vi behöver därför se över stödet, rutinerna och ersättningarna som tillämpas för att kunna ge familjehem bättre möjligheter att leva upp till sina åtaganden än vad de har . Med anledning av det som ovan anförs vill jag fråga statsrådet: Avser statsrådet och regeringen att ta initiativ till en översyn för att säkerställa rekryteringen av familjehem och jourhem?
fr · H411445 · 2016-12-05 00:00:00 — Fråga 2016/17:445 Regelkrångel och byggnation i kustområden av (M) till Statsrådet (MP) Statsrådet har sagt att han vill möjliggöra ett ökat bostadsbyggande. Årnäshalvön i klassificeras enligt som ett riksintresse för det rörliga friluftslivet. Det begränsar möjligheten till byggnation i dessa områden. Flera delar av tillväxtregionen har denna begränsning trots att bostadsbristen är akut. Dock finns det möjligheter till undantag i , vilket skulle kunna möjliggöra för byggnation på Årnäshalvön. Där framgår att det som är befintliga tätorter inom riksintressena får utvecklas. Den senaste mätningen från SCB beskriver Årnäs som en tätort. Trots detta verkar det finnas ett motstånd från staten då , enligt medieuppgifter, inte anser att SCB:s definition av tätort är tillräcklig. Bostadsbristen är ett allvarligt hot mot fortsatta tillväxt. Regelkrånglet är omfattande. Här måste regeringen naturligtvis presentera fler förslag till lättnader och säkerställa bättre vägledning om vilka regler och begränsningar som gäller för byggnation i olika områden. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att underlätta och tydliggöra de regler som gäller för att möjliggöra ett ökat bostadsbyggande?
fr · H411446 · 2016-12-05 00:00:00 — Fråga 2016/17:446 Tomma platser på polisutbildningen av (M) till Statsrådet (S) fylls inte platserna på polisutbildningen. När vårterminen startar kommer 140 av 800 platser (nästan var femte plats) att stå tomma när utbildningarna påbörjas. Inte heller förväntas alla platser fyllas. visar i en ny prognos att det kommer att finnas tomma platser på landets polisutbildningar åtminstone fyra terminer i rad. upplever även allt större svårigheter att behålla sina anställda, för vilket löner och arbetsvillkor tillskrivs en stor del av skulden. Många poliser vittnar om ett utbrett missnöje och en frustration över såväl sin arbetsgivare som sin arbetssituation. Detta är en väldigt allvarlig utveckling, inte minst i ljuset av polisens sjunkande resultat vad gäller antalet uppklarade brott. låg brottsuppklaringen på en rekordlåg nivå, den lägsta . Myndighetens oförmåga att klara av sin kärnuppgift – att lösa brott – har i sin tur medfört att allmänhetens förtroende för polisen har sjunkit. Den minskade andelen uppklarade brott i kombination med att fler poliser lämnar myndigheten, som allt färre nya poliser tillkommer i deras ställe, riskerar att få allvarliga följder för brottsbekämpningen och följaktligen för tryggheten i samhället. I ljuset av detta är det än allvarligare att polisen har problem med rekryteringen. Ett starkt och fungerande rättsväsen är en förutsättning för en stark demokrati. Att polisen har förmågan att utföra sina uppgifter är i det sammanhanget väsentligt. Med allt färre poliser kommer det att bli betydligt svårare. Med anledning av det som ovan anförs vill jag fråga statsrådet: Vad avser statsrådet och regeringen att vidta för åtgärder för att tillse att polisen kan nå sina rekryteringsmål?
fr · H411447 · 2016-12-05 00:00:00 — Fråga 2016/17:447 Stärkt patienträtt i digitaliseringsstrategin av (M) till Statsrådet (MP) Digitalisering av vård och omsorg är en av nycklarna till bättre kvalitet i välfärden. När regeringen och statsrådet nu förbereder nästa steg av alliansregeringens digitaliseringsstrategi är det viktigt att ha e-hälsa i fokus. Patientdatalagen garanterar patienters integritet. Tillämpningen av densamma lämnar dock mer att önska, då det bland annat varnas för att vårdgivares och omsorgstagares strikta tolkning av integritetsskyddet medför att patientsäkerheten hotas, då viktig information inte kan överföras mellan vårdgivare. Nästa digitaliseringsstrategi från regeringen borde även omfatta hur detta nu ska förändras så att patienten inte kommer i kläm, att patientsäkerheten inte riskeras och att det möjliggörs för välfärdens aktörer att bättre stärka kvaliteten för den enskilde. kan informationen delas med patientens samtycke, men det sker inte i tillräcklig utsträckning. Oavsett om det är en begränsning till följd av integritetsskydd eller bara en tolkning vårdgivare eller omsorgsgivare gör försvårar det övergripande godkännande för informationsdelning, vilket i sin tur försvårar utvecklingen av system som går över huvudmanna- och/eller vårdgränser. Personuppgiftslagen begränsar även starkt möjligheterna att använda journaldata för forskning och verksamhetsutveckling. Dessutom är det så illa att många patienter tror att deras information delas mellan olika aktörer i hälso- och sjukvården och omsorgen. Man räknar helt enkelt med att vårdgivare sköter vårdkedjan i dess helhet. Digitaliseringsstrategin bör även inkludera information till medborgarna för att digitaliseringen i sig ska lyckas bättre. Digitaliseringsstrategin bör även inkludera en genomtänkt avvägning mellan hur patienters rätt till integritetsskydd och vårdens behov av relevant information ska balanseras. Regeringen behöver agera, , för att säkerställa både integritetsskyddet och möjligheten för vårdgivare och omsorgstagare att erbjuda vård och omsorg baserad på all nödvändig information. Med anledning av ovanstående vill jag fråga ansvarigt statsråd för digitalisering, (MP): Vilka konkreta åtgärder avser statsrådet att vidta för att den enskildes rätt till bättre delning av information mellan vård- och omsorgsgivare bättre ska komma till stånd och därmed stärka kvaliteten i välfärden i den kommande digitaliseringsstrategin?
fr · H411448 · 2016-12-06 00:00:00 — Fråga 2016/17:448 Regeringens ambition om ökad statlig närvaro i landet av (M) till Statsrådet (S) tillkännagavs från att fler statliga verksamheter i och andra storstäder ska flyttas ut till mindre orter i landet. Det rör sig om hundratals jobb. Enligt statsrådet (i ) handlar det om att staten ska ta ansvar och ha en stark närvaro i hela landet. Detta är en inställning som jag delar med statsrådet. Men hotar en utveckling i motsatt riktning. regionledning i har föreslagit att 17 tjänster på kontoret i ska flyttas till den betydligt större orten . Detta går, enligt min mening, stick i stäv med regeringens deklaration om ökad närvaro i hela landet. Det blir väldigt kännbart i mindre orter när myndigheter gör stora förändringar som direkt påverkar människor som lever och bor där. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Hur avser statsrådet att följa upp detta och se till att myndigheterna agerar enligt regeringens intention?
fr · H411449 · 2016-12-06 00:00:00 — Fråga 2016/17:449 Utformningen av finansskatten av (M) till Finansminister (S) Socialdemokraterna vill införa en finansskatt, med utformning enligt dansk modell, där en särskild skatt på lönesumman införs. Rubriken om påverkansarbetet för skatten är Från banker till barn. Oavsett var Socialdemokraterna säger sig vilja stoppa in pengarna från skatten är det i slutändan väljarna som kommer att få betala notan. Upp till 10 000–11 000 jobb i finanssektorn hotas på medellång sikt på grund av införandet av skatten. Av dessa beräknas 7 000 vara inom banksektorn. Detta kommer att leda till sämre service för bankkunderna när det blir färre anställda. Kunderna kommer dessutom att få betala mer för bankernas tjänster då bankernas kostnader stiger i och med skatten. Alla kan och vill inte hänga med i den digitalisering och snabba tekniska utveckling som pågår. Att då kunna gå till banken och få god service för en rimlig kostnad är mycket viktigt för många av våra äldre. Det vore olyckligt om Socialdemokraterna låser sig vid utredningens förslag till utformning av finansskatten, som endast beskattar arbete. Det vore bättre med en alternativ beskattning, som inte slår lika hårt mot jobben. Med anledning av ovanstående skulle jag vilja fråga finansminister följande: Är finansministern beredd att ta fram andra modeller för utformningen av finansskatten, som inte slår lika hårt mot svenska jobb i finanssektorn?
fr · H411450 · 2016-12-06 00:00:00 — Fråga 2016/17:450 Hot, hat och desinformation på internet av (M) till Kultur- och demokratiminister (MP) Kultur- och demokratiministern har i en intervju i talat om hur viktigt det är att bekämpa hat på nätet. Här är vi eniga. Men i samma intervju sa ministern att sociala medier har ett ansvar för att bekämpa falska nyheter och att om det inte lyckas ”är vi många regeringar och ministrar i som är beredda att ta nästa steg”. Att den politiska makten tar på sig att avgöra vad som är sant och osant i medierna är ett långtgående steg och omöjligt i en demokrati. Vilka regeringar står bakom kulturministern i denna fråga, förutom de som redan har satt fria medier på undantag? Vilka är de nordiska regeringarna? Är det också den uppfattning? Hur ska regeringen göra för att klargöra vad som är sant och osant i medierna? Med anledning av ovanstående vill jag fråga kultur- och demokratiministern: Vilka åtgärder ser kultur- och demokratiministern som lämpliga för att stävja förekomsten av hot, hat och desinformation på internet?
fr · H411451 · 2016-12-05 00:00:00 — Fråga 2016/17:451 Kränkningar av rohingyafolkets mänskliga rättigheter av (L) till Utrikesminister (S) I lever den muslimska minoriteten rohingya under fruktansvärda levnadsförhållanden. Tiotusentals har på nytt tvingats på flykt. Enligt Amnesty utsätts folkgruppen systematiskt för kollektiv bestraffning. Human Rights Watch har anklagat för att utföra en medveten etnisk rensning. Militärer och säkerhetsstyrkor våldtar, skjuter på civilbefolkningen från luften och bränner och plundrar hundratals hem och moskéer. Människor grips utan grund, och hjälporganisationer är portade från gruppens hemvist i delstaten . Vi är många som sett med försiktigt hopp på utvecklingen i . Men så länge denna oacceptabla behandling av befolkningen fortgår är det omöjligt. Rohingyagruppens mänskliga rättigheter måste respekteras. De måste återfå sin egendom, få hjälp att återuppbygga de moskéer som förstörts och ges upprättelse för vad de utsatts för. Min fråga till utrikesminister är: Är utrikesministern beredd att driva på för att få landet att upphöra med förföljelserna av rohingyafolket, och i så fall hur?
fr · H411452 · 2016-12-06 00:00:00 — Fråga 2016/17:452 Ökad statlig närvaro i hela landet och skattekontoret i av (M) till Finansminister (S) tillkännagavs från att fler statliga verksamheter ska flyttas från och andra storstäder ut till mindre orter i landet. Det rör sig om hundratals jobb. Enligt statsrådet (i ) handlar det om att staten ska ta ansvar och ha en stark närvaro i hela landet. Detta är nog gott och väl. Men hotar en utveckling i motsatt riktning. regionledning i har föreslagit att 17 tjänster på kontoret i ska flyttas till den betydligt större orten . Detta går, enligt min mening, stick i stäv med regeringens deklaration om ökad närvaro i hela landet. Frågan är vilka åtgärder finansministern kommer att vidta mot bakgrund av att tycks agera mot regeringens intentioner om att staten ska ha en stark närvaro i hela landet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : Föranleder agerande några åtgärder från finansministerns sida?
fr · H411453 · 2016-12-06 00:00:00 — Fråga 2016/17:453 Polishögskola till av (M) till Statsrådet (S) Vi läser om krisen inom polisen, inte minst i region . Polisen har svårt att rekrytera , och polisen i efterfrågar poliser med mer lokalkännedom. är det få från med omnejd som söker till polishögskolorna. Nyutexeminerade poliser som placeras i med omnejd flyttar i hög grad tillbaka till sin hemtrakt när det uppstår vakanser. Detta medför att omsättningen på poliser är särskilt hög där. Att starta en polishögskola i skulle kunna underlätta rekrytering av personer från och övriga och kunna minska personalomsättningen samt medföra fler poliser med lokalkännedom. Jag skulle därför vilja fråga statsrådet följande: Är statsrådet beredd att verka för att en fjärde polishögskola ska startas upp i ?
fr · H411454 · 2016-12-06 00:00:00 — Fråga 2016/17:454 Krisen inom polisen i av (M) till Statsrådet (S) meddelade polisen i att man framöver kommer att prioritera utredningar av mord som skett, främst i , och att detta innebär att man kommer att nedprioritera vad man kallar ”vardagsbrott”, som inbrott, misshandel, våld och hot. har andelen brott som upp sjunkit till oacceptabla i genomsnitt, misshandel och bostadsinbrott . Region inom polisen omfattar länen , , och , och det är därifrån man avser att flytta ca 100 poliser till . Detta är en mycket allvarlig situation som innebär en signal till brottsbenägna att det nu är fritt fram, och det innebär en signal till invånarna att de nu får klara sig själva. Invånarnas trygghet kommer att sjunka ytterligare, och flera kommuner har redan tvingats anlita och bekosta vaktbolag för att hålla ordning och reda på gator och torg. Detta är en fullständigt oacceptabel situation, anser jag. Frågan är hur statsrådet och regeringen ser på situationen, och vilka åtgärder statsrådet är beredd att vidta. Jag vill därför fråga statsrådet följande: Är statsrådet beredd att skyndsamt ta initiativ till åtgärder för att komma till rätta med situationen inom polisen i ?
fr · H411455 · 2016-12-06 00:00:00 — Fråga 2016/17:455 Problem till följd av Postnords organisationsförändring av (S) till Statsrådet (MP) Postnord skapades genom en sammanslagning av den svenska och den danska posten. har vi kunnat höra mycket kritik mot företaget, och antalet klagomål på företaget som PTS () har fått in har ökat från 570 klagomål 2015 till 1 450 klagomål . Företaget har bemött kritiken och hänvisar till organisationsförändringar och en digitaliseringsprocess där sorteringen gått från att vara till att bli maskinell. Ett stort problem som har uppkommit gäller utlämningsställen i exempelvis . Här har Postnord flyttat utlämningen av paket och större brev från centrum till ett område som heter och som ligger i utkanten. Postnord hänvisar till att det där finns en stormarknad som många besöker. Flytten har skapat ett problem för dem som bor i de centrala delarna och exempelvis saknar bil. I och med att e-handeln ökar kan vi också se att detta problem kommer att öka . I och med att e-handeln ökar kan vi också se att detta problem kommer att öka . Med anledning av den uppkomna situationen, och mot bakgrund av att regeringen också har höjda ambitioner när det gäller klimatarbetet, vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att ta något initiativ för att göra det enklare för människor att hantera paket och stora brev?
fr · H411456 · 2016-12-07 00:00:00 — Fråga 2016/17:456 Äldres boende och av (M) till Statsrådet (MP) Utredningsbetänkandet Bostäder att bo kvar i (SOU 2015:85) överlämnades till regeringen för . Därefter vidtog remisstid och sista dag för remissvar inföll för över . Men har ingenting hänt med utredningen. Detta är beklagligt då utredningen tar upp viktiga frågor kring äldres boende och : hur ska bostadsbehovet för äldre tillgodoses , vilka hinder finns , vilka verktyg har kommunerna och hur kan tillgängligheten i bostäder och bostadsområden förbättras? står inför en demografisk utmaning. Vi lever allt längre och en allt större andel av befolkningen består av människor som fyllt . Det är därför högst väsentligt att frågor relaterade till ett bra boende prioriteras av regeringen, annars riskerar vi inte bara att äldre människor far illa eller isoleras i dåligt anpassade bostäder utan också att kostnaderna blir väldigt stora om vi inte agerar . Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka initiativ avser statsrådet att ta med anledning av förslagen i utredningen?
fr · H411457 · 2016-12-07 00:00:00 — Fråga 2016/17:457 Det svenska initiativet om djurtransporter i EU av (M) till Statsrådet (S) publicerades upprörande bilder på långa djurtransporter i samband med export av djur från olika medlemsstater i EU till tredjeländer. Detta uppmärksammades inte bara i svenska medier utan även av flera djurskyddsorganisationer som i rapportform visat på brister i djurskyddet vid sådana transporter – men också vid transporter inom unionen. har arbetat för förbättrade villkor för djur som transporteras, och mot bakgrund av det och sommarens händelser anmälde statsrådet en övrig punkt på dagordningen inför jordbruks- och fiskerådet den 14–i . Flera medlemsstater uttryckte stöd för den svenska linjen, som bland annat innefattar kortare transportsträckor till slakt, viloperioder och utfodring. Kommissionen menade dock att efterlevnaden av befintliga regler måste förbättras innan nya regler kan införas. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Hur avser statsrådet att gå vidare med det svenska initiativet när det gäller långa djurtransporter?
fr · H411458 · 2016-12-05 00:00:00 — Fråga 2016/17:458 Stopp för uthyrningen av hamn av (L) till Försvarsminister (S) kommer på att fatta beslut om huruvida hamn ska få användas för möjliggöra den ryska gasledningen Nord Stream 2. Till medierna har ordförande, tillika socialdemokraten, sagt att beslutet troligtvis kommer bli ett ja och att de inte kan göra en säkerhetspolitisk bedömning utan att det är regeringens sak. har varit tydlig i att han inte ser positivt på att främmande makt ska kunna få tillgång till infrastruktur som är viktig för Försvarsmakten. Dessvärre verkar försvarsministern inte vara lika tydlig och har ännu inte tagit upp de säkerhetspolitiska aspekterna med sina partikollegor på . Min fråga till försvarsministern är: Är försvarsministern beredd att vidta någon åtgärd för att stoppa uthyrningen av hamn till Nord Stream 2, och i så fall vad?
fr · H411459 · 2016-12-07 00:00:00 — Fråga 2016/17:459 Ratificering av tilläggsprotokollet till av (V) till Statsrådet (S) är det FN:s konvention om de ekonomiska, sociala och kulturella rättigheterna (ESK-rättigheterna) antogs. antog ett tilläggsprotokoll till konventionen som ger individer klagomöjlighet inom FN-systemet att pröva om till exempel deras rätt till utbildning, bostad eller hälsa har kränkts. har 26 länder ratificerat protokollet, bland dem 8 EU-länder: , , , , , , och . i opposition hävdade riksdagsledamöter från såväl Socialdemokraterna som att det är lika viktigt att staten uppfyller sina åtaganden när det gäller ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter som när det gäller medborgerliga och politiska rättigheter. Regeringen har en hög ambition gällande mänskliga rättigheter men har fortfarande inte ratificerat tilläggsprotokollet till konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, som gör dessa livsavgörande rättigheter utkrävbara. När granskades av för ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter kunde den feministiska regeringen inte ge besked om ratificering. Regeringen menade att frågan måste utredas vidare, samma svar som regeringen gav när granskades i för mänskliga rättigheter 2015. Man utlovade då ett besked till granskningen i . Under utfrågningen ifrågasatte kommittén behovet av fler utredningar. Grupper som nekas ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter är ofta de mest utsatta i samhället. Att neka dem en möjlighet att söka upprättelse på internationell nivå minskar deras möjligheter att få åtnjuta sina rättigheter som det förstärker existerande ojämlikheter. Mot denna bakgrund vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att ta initiativ för att ska ratificera tilläggsprotokollet till FN:s konvention om de sociala, ekonomiska och kulturella rättigheterna?
fr · H411460 · 2016-12-07 00:00:00 — Fråga 2016/17:460 Brott mot timmerförordningen av (M) till Statsrådet (S) I en dom fastställde Förvaltningsrätten i att ett svenskt företag har importerat teak från utan att kunna visa att virket avverkats lagligt. Detta rapporterar den statliga förvaltningsmyndigheten om . Enligt timmerförordningen ska alla trä- och pappersprodukter som importeras från tredjeland utanför EU riskbedömas. Bland annat ska importören kunna redogöra varifrån virket kommer – samt att det är lagligt avverkat. är det första land inom EU som har fått ett importärende från prövat i domstol. Den svenska domen är förvisso inte prejudicerande, men har ändå uppmärksammats i flera länder och av intresseorganisationer. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Gör statsrådet och regeringen en analys av detta unika domslut som gäller timmerförordningen, och kommer domen att påverka statsrådets och regeringens ståndpunkter och prioriteringar i kommande ärenden som rör timmerförordningen på nationell nivå och EU-nivå?