ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H412384 · 2016-12-07 00:00:00 — Dnr Fö2016/01540/MFU Svar på fråga 2016/17:384 av (M) Försvarsmaktens rekrytering har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa att förbättrar sitt arbete med att rekrytera personer från hela och ha en aktiv närvaro även utanför och . Utgångspunkten är att beslut om lokalisering av en myndighets verksamhet beslutas av myndigheten. omorganisation till att ännu bättre kunna nyttja myndighetens resurser effektivt för att nå ut till personer från hela . Regeringen kommer att fortsatt noga följa arbete med att stödja Försvarsmakten i frågor som avser bemanning. Det är viktigt att vi har ett som håller ihop och därför förutsätter jag att försvarsmyndigheterna fortsatt anstränger sig för att säkerställa rekrytering från hela landet.
frs · H412385 · 2016-12-07 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:385 av (M) Utlandssvenskar har frågat mig vad jag och regeringen tänker göra för att förbättra möjligheterna för utlandssvenskar att rösta i nästa val. Röstmottagning utomlands är en prioriterad fråga. Det avspeglar sig bland annat i att röstmottagning har erbjudits vid över 200 utlands-myndigheter och honorärkonsulat i världen. Flertalet av dem har erbjudit utökade öppettider för röstmottagning. Det är chefen för utlandsmyndigheten som beslutar om röstmottagning är lämplig i verksamhetslandet samt föreslår röstmottagningslokaler och öppettider. Säkerhetsläget på vissa orter kan påverka tillgängligheten och öppettiderna. Ändringar i vallagen som ska tillämpas vid allmänna val ställer ökade krav på utlandsmyndigheterna vid genom-förandet av röstmottagning. Ändringarna avser krav på minst två röstmottagare i röstningslokalen, obligatorisk utbildning av röst-mottagare samt tillgänglighet för funktionsnedsatta. Det är ännu för tidigt att bedöma vilka konsekvenser ändringarna i vallagen får på antalet utlandsmyndigheter som kan erbjuda röstmottagning. Utlandsmyndigheter bör erbjuda så goda öppettider som möjligt utifrån de resurser som de har i fråga om personal, lokaler och tillgänglighet.
frs · H412386 · 2016-12-07 00:00:00 — Dnr S2016/07376/FS Folkhälso-, sjukvårds- och idrottsministern Svar på fråga 2016/17:386 av (M) Vårdreformer har frågat mig när jag avser att lämna konkreta förslag i linje med utredningen för att möjliggöra en mer högspecialiserad vård som kan rädda hundratals patienters liv . Målet för hälso- och sjukvårdspolitiken är att befolkningen ska erbjudas en behovsanpassad och effektiv hälso- och sjukvård av god kvalitet. En sådan vård ska vara jämlik, jämställd och tillgänglig. Svensk hälso- och sjukvård håller hög kvalitet och når generellt sett goda medicinska resultat. Vården står dock inför stora utmaningar och behöver genomgå förändringar. Förutsättningarna för att genomföra en regionreform i närtid har ändrats. Det arbete som regeringen påbörjat med strukturreformer inom hälso- och sjukvården blir därför ännu viktigare. Regeringen arbetar med förslag från flera utredningar som rör strukturreformer inom hälso- och sjukvården. Utöver betänkandet om högspecialiserad vård bör även det om Effektiv vård nämnas, som bland annat innehåller förslag för att uppnå en stärkt primärvård. I båda utredningarna lyfts vikten av att sätta patienten i centrum i all hälso- och sjukvård fram. Det gläder mig att nämner det framgångsrika arbete som pågår inom , RCC. Jag vill lyfta fram att regeringen , i särskilda överenskommelser med Kommuner och Landsting, har gett stöd till ett nationellt arbete med nivåstrukturering under ledning av RCC i samverkan, det gemensamma ledningsorganet för de regionala cancercentrumen. Efter rekommendation från RCC i samverkan har samtliga landsting beslutat om koncentration av ytterligare åtgärder inom cancervården. De nationella vårdenheterna ska kunna ta emot patienter . Genom denna förändring kommer det totalt att finnas 19 nationella vårdenheter i landet. Patientens rätt till en högspecialiserad vård av hög kvalitet oberoende av var patienten bor i landet är en utgångspunkt i utredningen om högspecialiserad vård. Utredningen visar på att ökad koncentration leder till ökad kvalitet och säkerhet för patienterna. Regeringen anser att en ökad samordning av specialiserade sjukvårdsinsatser ger bättre förutsättningar för en jämlik vård i hela landet. Det handlar framför allt om den vård som behöver nivåstruktureras på nationell nivå. Betänkandet om högspecialiserad vård har remissbehandlats och regeringen tar med sig de synpunkter som framkommit i den fortsatta beredningen av ärendet.
frs · H412387 · 2016-12-14 00:00:00 — Dnr M2016/02806/Nm Svar på fråga 2016/17:387 av (M) Behov av förenklat strandskydd har frågat civilministern om det hon anför i sin skriftliga fråga föranleder någon generell åtgärd från ansvarigt statsråds sida gentemot t.ex. länsstyrelser – t.ex. i form av generella riktlinjer om hanteringen av strandskyddsärenden redan i höstens regleringsbrev. I sin skriftliga fråga anför bl.a. att det med tanke på behovet av till exempel nya bostäder är nödvändigt att regeringen ger länsstyrelserna tydliga besked om att ändra hittillsvarande inställning och följa regerings- och riksdagsbeslut. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. – alltså för exakt – besvarade jag en skriftlig fråga av (fråga 2016/17:321) som var så gott som likadan som den hon nu ställer till min kollega civilministern. Min och regeringens inställning har inte ändrats på dessa . Jag hänvisar därför till det svaret.
frs · H412388 · 2016-12-07 00:00:00 — Dnr Ju2016/08583/ Svar på fråga 2016/17:388 av (M) Försvårande av drönarfotografering för byggbranschen har frågat mig om jag kommer att vidta några åtgärder med anledning av en dom från om drönare och i så fall vilka. Frågan ställs mot bakgrund av att i en dom slagit fast att en kamera som är monterad på en drönare kräver tillstånd enligt kameraövervakningslagen. Drönartekniken har många potentiella användningsområden, t.ex. vid besiktning av byggnader, räddningsarbete och för journalistiska ändamål. kan drönare användas på ett sätt som innebär att enskilda utsätts för integritetskränkande övervakning. Det är därför viktigt att vi har ett regelverk som tar hänsyn till båda dessa aspekter. Regeringen tillsatte en utredning för att se kameraövervakningslag. Trots att lagen var relativt ny kunde regeringen redan då konstatera att det fanns ett behov av att utreda hur den förhåller sig till användning av ny teknik, t.ex. kamerautrustade drönare. Denna fråga pekades därför särskilt ut i utredningens uppdrag. Utredningen ska också bl.a. analysera hur lagen bör anpassas till den nya EU-rättsliga dataskyddsregleringen som börjar tillämpas . Den nya EU-regleringen innebär en ytterligare harmonisering och att utrymmet för nationell lagstiftning minskar, särskilt när det gäller den privata sektorn. Utredningen kommer att redovisa sitt uppdrag . är jag väl medveten om att den situation som uppkommit är besvärlig för många företag, bl.a. inom byggbranschen. undersöker därför möjligheten att få ett snabbare svar på just drönarfrågan.
frs · H412389 · 2016-12-07 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:389 av (L) Uttalande om har frågat mig om ett uttalande om . Hon hänvisar till en mening i Ekots lördagsintervju med mig då jag talade om ”en ganska stor öppning ” och ställer frågan om vilka exempel på politisk öppning på som jag syftar på. När jag talar om öppningar handlar det inte främst om politiska öppningar, utan om ett öppnare klimat gentemot andra länder. Detta ser vi i diplomatiska relationer, men också i praktiken. Jag syftar bland annat på att och återupptagit diplomatiska relationer . Den öppning som jag talar om i intervjun syftar också på att EU har stärkt utbytet med . Vi ser ett stort antal EU-länder som ingått avtal eller skrivit under avsiktsförklaringar med samt inlett olika former av samarbete, bland annat genom biståndet. Den 12 decem-ber skrivs ett avtal om politisk dialog och samarbete mellan och under i . genomfördes ändringar i migrationslagstiftningen som ger ökade möjligheter för kubaner, inklusive oliktänkande, att resa ut ur landet och att återvända. Det finns också tecken på försiktiga reformer i . Efter beslut av partikongressen påbörjades en ekonomisk moderniseringsprocess i landet. Denna har kännetecknats av försiktighet och de positiva effekterna på den ekonomiska utvecklingen är än så länge begränsade, men den har bland annat inneburit ökade möjligheter för egenföre-tagande. Nya lagar har också inneburit att kubaner har möjlighet att köpa och sälja bilar samt fastigheter och bostäder. Det är också glädjande att har omförhandlat sina utlandsskulder och har ambitionen att ansluta sig till den globala ekonomin. Det oberoende civilsamhället har skapat sig något större utrymme och informationsmonopolet har brutits i och med att allmänheten fått viss tillgång till internet på offentliga platser. Även så är fortfarande ett av världens minst uppkopplade länder. Vissa framsteg vad gäller hbtq-personers rättigheter kan också skönjas, bland annat har en lag om förbud mot diskriminering på grund av sexuell läggning vid anställningar antagits, men också laglig möjlighet till könskorrigerande kirurgi. kvarstår stora utmaningar både vad gäller demokrati och mänskliga rättigheter i landet. Vi ser inga nära förestående förändringar av styrelseskick eller andra genomgripande politiska reformer. Tvärtom finns oroande tecken på att manöverutrymmet för oliktänkande minskat . har en avsiktsförklaring för samarbete och politisk dialog med . I den dialogen är vi tydliga gentemot landet kring svenska värderingar och vilken utveckling vi skulle vilja se i . Att bygga demokrati tar tid och det är sällan en rak väg. Vi utnyttjar de öppningar som finns och samarbetar med olika typer av förändringsaktörer, liksom vi gör i andra länder med bristande demokrati och där brister i respekten för mänskliga rättigheter förekommer. Vi följer utvecklingen noga, men står fast vid regeringens bedömning att den försiktiga öppning vi nu ser gentemot omvärlden på innebär en möjlighet att föra dialog och påverka utvecklingen.
frs · H412390 · 2016-12-07 00:00:00 — Dnr N2016/07407/FJR Svar på fråga 2016/17:390 av (M) Skarvens skador på har frågat mig om jag och regeringen har för avsikt att vidta åtgärder för att minska skarvens skador. Jag är medveten om att mängden skarv lokalt kan uppfattas som problematisk. Naturen i anslutning till häckningsplatser för skarv förändras, vilket kan uppfattas negativt. Eftersom skarv kan ta fångad fisk och skada fiskeredskap kan fisket påverkas negativt. Skarv kan även ha en påverkan på fiskodlingar. Det finns också indikationer på att skarv lokalt kan ha en negativ effekt på fiskbestånd. För att minska effekterna av skarvskadorna finns det inom havs- och fiskeriprogrammet stöd till investeringar i utrustning för att skydda redskap och fångster från fåglar som skyddas av och rådets direktiv /147/EG. Detta under förutsättning att det inte undergräver fiskeredskapens selektivitet och att alla lämpliga åtgärder införs för att förhindra fysiska skador på skarvarna. Åtgärden omfattar även stöd för inlandsfiske enligt samma villkor. Stöd inom programmet omfattar även investeringar för skydd av vattenbruksodlingar. Skarven och hur den ska förvaltas är en viktig fråga. Ökningen av det häckande beståndet av skarv i landet som helhet har avstannat och beståndet minskat något . Det är viktigt att följa utvecklingen av skarvpopulationen för en långsiktigt hållbar förvaltning. bedömer dock att skarven har gynnsam bevarande-status. Förvaltningen av skarv är regionaliserad. Om det är motiverat kan länsstyrelser besluta om skyddsjakt. Med anledning av skarvens populationsutveckling samt brist på forskningsresultat gällande skarvens effekter på ekosystemet avser inte regeringen att ändra skarvförvaltningen.
frs · H412391 · 2016-12-07 00:00:00 — Dnr S2016/07386/FS Folkhälso-, sjukvårds- och idrottsministern Svar på fråga 2016/17:391 av (C) Preventivmedelsförskrivning har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att säkerställa en förbättrad rådgivning och förskrivning av preventivmedel. Hälso- och sjukvården står ständigt inför en intensiv kunskaps- och En god hälso- och sjukvård förutsätter därför ett kontinuerligt arbete med att skapa goda förutsättningar för vårdens medarbetare att använda bästa tillgängliga kunskap i alla delar av hälso- och sjukvården. Det finns flera indikationer på att det saknas tillräcklig kunskap om flera vanliga sjukdomar som kvinnor drabbas av och symtom som kvinnor ofta får. Det är därför angeläget att identifiera bristerna och att utveckla kunskapsstöden i vården för att förbättra behandlingsresultaten för dessa och skapa en mer jämlik vård. Förutom att utveckla kunskapen för den medicinska behandlingen, finns det också behov av att utveckla kunskapen kring vad som är ett bra bemötande av patienten. I syfte att stärka förlossningsvården och främja insatser som syftar till en bättre hälsa hos kvinnor ingick staten och Kommuner och Landsting (SKL) en överenskommelse för 2015-2016 som uppgick till sammanlagt . Regeringen aviserade i BP 16 att 2016-2019 avsätta 400 miljoner till förlossningsvården och för att stärka kvinnors hälsa. En process pågår vad gäller att utforma inriktningen överenskommelse och uppdrag till relevanta myndigheter på området. Preventivmedel samt utveckling och förbättring av kunskapsstöden på området är fortsatt viktigt inom ramen för detta arbete.
frs · H412392 · 2016-12-14 00:00:00 — Dnr M2016/02793/Ke Svar på fråga 2016/17:392 av (C) Minskad användning av plastpåsar har frågat mig hur mycket – i antal, procent eller andel – som jag och regeringen bedömer att kravet på information om plastbärkassars miljöpåverkan kommer att minska användningen och nedskräpningen av plastbärkassar. Regeringens beslut om att införa ett krav på handeln att informera om bland annat plastbärkassars miljöpåverkan, var ett första steg för att främja en minskad förbrukning av plastbärkassar. Regeringen bedömer att detta kommer att innebära att målet nås. I förordningen ges också i uppdrag att bevaka att förbrukningen av plastbärkassar minskar, och om det inte sker ska verket föreslå ändamålsenliga åtgärder till regeringen. Regeringen kommer därför att följa utvecklingen och överväga kompletterande initiativ på området.
frs · H412393 · 2016-12-07 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:393 av (M) Stölder av båtar och båtmotorer har frågat mig om jag avser att vidta några särskilda åtgärder eller initiativ för att motverka det ökade antalet stölder av båtar och båtmotorer. har det på flera platser i landet förekommit omfattande stölder av båtmotorer och båtar. Polisen vet av erfarenhet att många båtmotorer stjäls i början och i slutet av båtsäsongen. Ofta begås brotten av hitresta utländska ligor. bedömer att den här typen av internationell organiserad kriminalitet är etablerad i och att problemet ökar i omfattning i takt med att nätverken blir allt mer professionella. Insatser mot internationella brottsnätverk är ett viktigt och strategiskt utvecklingsområde i brottsutredande verksamhet, vilket också lyfts fram i myndighetens verksamhetsplan . En effektiv förundersökningsverksamhet med god förmåga att hantera internationell organiserad brottslighet i kombination med kontrollverksamhet vid relevanta gränspassager bedöms vara den viktigaste framgångsfaktorn i arbetet. För att effektivisera utredningsarbetet har beslutat om en nationell modell för brottssamordning som införs . Brottssamordning innebär att polisen identifierar mönster i tillvägagångssätt och jämför spår från brottsplatser för att undersöka om det finns gemensamma faktorer som kan tyda på exempelvis seriebrottslighet. Arbetet är särskilt inriktat mot mobil organiserad brottslighet som rör sig över stora geografiska områden. För att förebygga inbrott i och stöld av båtar uppmuntrar båtägare till så kallad Båtsamverkan. Båtsamverkan är ett gemensamt inititativ från polisen, och försäkringsbolagen för att minska antalet båtrelaterade brott och fungerar enligt samma koncept som de grannsamverkansprojekt som är verksamma runt om i landet. Jag har tilltro till hantering av sitt brottsbekämpande uppdrag och bedömer inte att det finns några särskilda åtgärder som regeringen bör vidta .
frs · H412394 · 2016-12-07 00:00:00 — Dnr Ju2016/08595/ Svar på fråga 2016/17:394 av (M) Inbrottsstöld har frågat inrikesministern när han avser att följa tillkännagivande och lägga fram lagförslag för att kunna skärpa påföljderna för bostadsinbrott. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Att utsättas för stöld efter inbrott i sitt boende innebär naturligtvis en stor integritetskränkning och medför att många utsatta känner sig otrygga och oroliga. Regeringen har för avsikt att lämna en proposition till med förslag om en uppvärdering i påföljdshänseende av sådana stölder som begås efter intrång i olika former av boenden.
frs · H412395 · 2016-12-07 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:395 av (M) Snabbare lagföring har frågat statsrådet när ministern och regeringen tänker tillsätta en utredning för att analysera möjligheten att åstadkomma en snabbare lagföring där bland annat snabbspår för enkla brott och jourdomstolar ska övervägas. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Frågan ställs mot bakgrund av att jag och inrikesministern presenterade regeringens åtgärder mot bilbränder och kriminalitet i utsatta områden. För att stärka rättsväsendets förmåga att förhindra dessa brott aviserades bland annat en översyn för att utreda möjligheten att åstadkomma en snabbare lagföring. besvarade jag en skriftlig fråga från partikollega , med i stort sett identisk frågeställning. Mitt svar då som är att frågan om att se över vilka åtgärder som kan vidtas för en snabbare lagföring av brott är prioriterad för regeringen. Ett uppdrag för en sådan utredning, med särskilt fokus på unga som begår brott och personer som återkommande begår nya brott, bereds inom . Eftersom det är mycket angeläget att få fram åtgärder som möjliggör en snabbare lagföring av brott är min målsättning att besluta om uppdraget .
frs · H412396 · 2016-12-21 00:00:00 — Dnr A2016/02283/ARM Svar på fråga av (L) 2016/17:396 Översyn av arbetsmarknadens konfliktregler har, mot bakgrund av den strejk som inleddes i Hamn , frågat mig om jag är beredd att ta initiativ till en översyn av dagens konfliktregler. Den svenska arbetsmarknadsmodellen bygger på att parterna reglerar villkoren på arbetsmarknaden genom överenskommelser om löne- och anställningsvillkor. Rätten att vidta stridsåtgärder är grundlagsfäst i regeringsformen och gäller om inte annat följer av lag eller avtal. I medbestämmandelagen regleras de närmare förutsättningarna och begränsningarna ifråga om stridsåtgärders lovlighet, en skadeståndssanktion för olovliga stridsåtgärder och den fredsplikt som råder i kollektivavtalsförhållanden. Regeringen har inte för avsikt att ändra dessa grundelement för den svenska modellens funktionssätt, som förutsätter ett ömsesidigt förtroende mellan parterna och att parterna gemensamt tar ansvar för att modellen fungerar på avsett sätt. När det gäller den pågående tvisten i Hamn kan jag konstatera att arbetsgivaren och , ett förbund som står utanför LO, inte är bundna av kollektivavtal i förhållande till varandra. Arbetsgivaren är i stället redan bunden av det kollektivavtal som gäller mellan och Hamnar och som reglerar verksamhet för hamn- och stuveriarbete i . Jag konstaterar också att på gemensam begäran från parterna har utsett medlare i konflikten som fortsatt står till parternas förfogande. Regeringen följer frågan nära.
frs · H412397 · 2016-12-07 00:00:00 — Dnr A2016/02286/ARM Svar på fråga av (M) 2016/17:397 Propositionen om registerutdrag i arbetslivet har frågat mig om varför regeringens proposition om registerutdrag i arbetslivet dröjer och när jag beräknar att den kommer att överlämnas till . Som jag tidigare svarat befann sig i en akut situation med ett högt flyktingmottagande som föranledde departementet att prioritera arbetet med andra frågor högre. Min oro över att antalet utdrag ur belastningsregistret ökat kraftigt kvarstår och jag är angelägen om att lägga fram förslag som kan bromsa denna utveckling. pågår arbetet med ett lagförslag om hur inhämtande av utdrag ur belastningsregistret utan författningsstöd ska begränsas. Frågan rymmer komplicerade avvägningar, men det är min förhoppning att en proposition kan överlämnas till .
frs · H412401 · 2016-12-07 00:00:00 — Dnr U2016/05241/UH Ministern för högre utbildning och forskning Svar på fråga 2016/17: 401 av (M) högskola har frågat mig vilka statsfinansiella överväganden regeringen har gjort då regeringen utser till universitet. Regeringen har redogjort för sina statsfinansiella överväganden i budgetpropositionen (prop. 2016/17:1). Regeringen beräknar där en förstärkning av anslagen för forskning och utbildning på forskarnivå. Beslutet att ska benämnas universitet innebär ett långsiktigt åtagande från statsmakternas sida. För att få goda förutsättningar att utvecklas som universitet aviserades i budgetpropositionen att beräknas tillföras för forskning och utbildning på forskarnivå.
frs · H412403 · 2016-12-07 00:00:00 — Dnr U2016/05250/UH Ministern för högre utbildning och forskning Svar på fråga 2016/17:403 av (M) ENQA och kvalitetssäkringssystemet har frågat mig varför regeringen utmanar ENQA i synen på UKÄ:s självständighet mot regeringen och och därmed riskerar UKÄ:s presumtiva medlemskap i den internationella organisationen . Högre utbildning av hög kvalitet är avgörande för att säkra framtidens jobb och stärka konkurrenskraft. Den högre utbildningen spelar en central roll för kompetensförsörjningen och för samhällets kunskapsutveckling. är ett litet exportberoende land som ska konkurrera med kunskap. För att skapa legitimitet för svensk högre utbildning utomlands är det viktigt att beakta internationella principer för kvalitetssäkring. Av de europeiska principerna för kvalitetssäkring, som är grunden för medlemskap i organisationen , framgår bland annat att kvalitetssäkringsorganet ska vara oberoende och agera självständigt. är inte längre medlem i ENQA eftersom det kvalitetssäkringssystem som infördes av den borgerliga regeringen inte godkändes av organisationen. ENQA bedömde att systemet i allt för stor utsträckning var utformat och detaljstyrt av regeringen och , varför inte ansågs uppfylla kravet på oberoende. Därutöver uppfylldes inte heller andra grundläggande krav så som att kvalitetssäkringssystemet ska vara både kontrollerande och kvalitetsdrivande. En viktig utgångspunkt för det nya kvalitetssäkringssystem som beslutade om (skr. 2015/16:76) var därför att möjliggöra för att återingen bli medlemmar i . Regeringen gjorde i skrivelsen ett antal bedömningar som syftade till att utgöra ett ramverk för kvalitetssäkringssystemet snarare än att, som tidigare regering, i detalj styra systemets utformning. Efter beslut fick i uppdrag att självständigt vidareutveckla och genomföra det nya systemet. I betänkandet Tre blir två! Två nya myndigheter inom utbildningsområdet (SOU 2012:1) bedömer utredaren att det finns mycket goda argument för att chefen för granskningsmyndigheten inte bör ha titeln universitetskansler. Ett viktigt argument som framförs i betänkandet är att titeln kan leda till rollkonflikter och internationella missförstånd om vilken uppgift och roll innehavaren har. utför ett viktigt arbete i och med sin granskning och tillsyn av verksamheten på universitet och högskolor. För att undvika oklarheter om vilken uppgift chefen för myndigheten har beslutade regeringen att myndighetschefen ska ha titeln generaldirektör i stället för universitetskansler. Det innebär dock ingen formell ändring i fråga om myndighetschefens ansvar och uppgifter. Regeringens utgångspunkt är att det ska finnas högt förtroende för svensk högre utbildning och för det svenska kvalitetssäkringssystemet. I sitt arbete med att vidareutveckla och genomföra systemet har beaktat de europeiska principerna för kvalitetssäkring med avsikt att ansöka om förnyat medlemskap i . Detta arbete påverkas inte av myndighetschefens titel.