ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H411340 · 2016-11-16 00:00:00 — Fråga 2016/17:340 Anmälningsförfarande vid kameraövervakning av vildsvin av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) Huvudsyftet med att ta bort tillståndskravet för övervakningskameror vid vildsvinsåtlar och ersätta det med en anmälningsplikt är att underlätta vildsvinsjakten, eftersom vildsvin är nattaktiva djur, som därför är oerhört svårjagade. Detta motarbetas dessvärre av regeringspartierna för att det anses integritetskränkande med kameror i skogen. Kameraövervakningslagen är initialt utformad för stadsmiljöer där människor vistas , vilket inte kan sägas vara fallet kring en lerig uppbökad vildsvinsåtel långt ute i skogen eller markerna. För det andra ska området omgärdas av upplysningsskyltar om att området är kameraövervakat och i övrigt vara markerat. Liksom en majoritet av remissinstanserna tillstyrker att dagens krav på tillstånd för kameraövervakning av vildsvin vid åtel ska ersättas med ett krav på anmälan och att kameraövervakning därefter får användas från kväll till morgon. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Avser ministern att underlätta vildsvinsjakt genom att ta bort nämnda tillståndskrav, eller är det ministerns avsikt att fortsätta att utreda hur man ska komma runt integritetsfrågan?
fr · H411341 · 2016-11-16 00:00:00 — Fråga 2016/17:341 Hållbar konsumtion av textilier av (M) till Miljöminister (MP) fick i uppdrag av regeringen att utreda och föreslå åtgärder för en mer hållbar hantering av textilier och textilavfall. Detta för att dagens svenska textilkonsumtion orsakar stor miljöpåverkan. Det handlar om såväl klimatet som utsläpp av farliga ämnen – som stora mängder vatten och energi förbrukas. Utöver att textilkonsumtionen behöver bli mer hållbar för att ska nå sina miljömål finns också frågetecken att reda ut när det gäller det juridiska förfarandet i samband med textilinsamling. Det råder en osäkerhet kring om kläd- och heminredningskedjor bryter mot lagen när de tar emot uttjänta textilier – eftersom det är oklart om textilierna ska betraktas som hushållsavfall eller som en resurs. avslutade uppdraget och sammanfattade slutsatserna i Förslag om hantering av textilier – Redovisning av regeringsuppdrag, med ärendenummer NV-06147-14. Regeringen har däremot inte aviserat några propositioner under /17 som rör en mer hållbar hantering av textilier och textilavfall. Med anledning av ovanstående vill jag fråga miljöminister : Pågår det ett arbete inom som rör en mer hållbar hantering av textilier och textilavfall, och kommer ministern att lägga fram en proposition till om detta?
fr · H411342 · 2016-11-17 00:00:00 — Fråga 2016/17:342 Uttalande om att EU bör köpa upp och skrota vapen på av (M) till Statsrådet (S) intervjuades statsrådet om de mord som skett i . I intervjun anger statsrådet att tillgången till och inflödet av vapen är ett problem som måste adresseras och stävjas. Han säger därefter: ”Jag tror också att EU bör köpa upp och skrota de vapen som är på drift på . – – – EU måste vara med och finansiera uppköpen av de vapenöverskott som finns där.” EU skulle därmed med skattepengar köpa illegala vapen som finns på och direkt stödja kriminella nätverk som ägnar sig åt vapenförsäljning. Jag anser att uttalandet är ogenomtänkt, och jag behöver mer information för att förstå hur statsrådet och regeringen tänker. Mina frågor till statsrådet med anledning av de svar statsrådet har avgivit i intervjun blir därför följande: Är det statsrådets och regeringens avsikt att, i enlighet med statsrådets uttalande i intervjun, initiera åtgärder som syftar till att EU för skattepengar ska köpa upp och skrota vapen som är på drift på , och, om så är fallet, vilka åtgärder ämnar statsrådet då vidta, och har en konsekvensanalys gjorts för att underbygga detta beslut?
fr · H411343 · 2016-11-16 00:00:00 — Fråga 2016/17:343 Entreprenörskap i gymnasieskolan av (M) till Statsrådet (S) kan gymnasielever få meritpoäng vid godkända fortsättningsstudier i språk och matematik. Huvudsyftet är att uppmuntra elever att läsa mer av dessa ämnen och på så vis verka för att vända en negativ trend. Vi behöver fler företagare i . Med bättre kunskaper om entreprenörskap kan fler våga ta steget och förverkliga sina drömmar. Inom svensk utbildning har det varit vanligt att förbereda eleverna på att bli anställningsbara vilket är bra. Att kunna jobba för sig själv och anställa andra bör dock prioriteras högre än det gör . En breddning av vår syn på hur man kommer att jobba behövs också. Rörligheten mellan olika jobb och branscher under arbetskarriären måste förenklas. Sänkta trösklar och bättre kunskaper om hur man startar och driver företag ökar förståelsen samt minskar hindren så att fler vågar testa något nytt och ta klivet in i en för många främmande värld. Därför är det glädjande att allt fler gymnasieskolor erbjuder sina elever möjligheten att utbilda sig i entreprenörskap och få chansen att driva eget företag som gymnasieämne. Här finns det alltjämt mer att göra, och därför bör entreprenörskap spridas inom gymnasieskolan, samt exempelvis belönas med meritpoäng under samma villkor som för språk och matematik. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Hur avser statsrådet att möjliggöra för fler elever att ta del av entreprenörskap som ämne, och kommer statsrådet att verka för att det ska kunna resultera i meritpoäng?
fr · H411344 · 2016-11-17 00:00:00 — Fråga 2016/17:344 krav på generalsekreterare för av (M) till Utrikesminister (S) Den nuvarande generalsekreteraren för är . talar fyra språk och är, enligt hemsida, både den första kvinnan på den posten och den första från . Hon har haft uppdraget och valdes om 2013. Hon är aktivt engagerad för jämställdhet och utbildning för alla samt för att stoppa finansiering av terrorism genom att hindra smuggling av kulturskatter. Hon har också aktivt arbetat med att Förintelsen inte ska glömmas bort. Dessutom har hon arbetat med hållbar utveckling, vattenfrågor, yttrandefrihetsfrågor och frågor om journalisters säkerhet. Hon är en före detta utrikesminister, utbildad i och på och har bland annat varit med om att ta fram en ny grundlag för . Mer om finns att läsa på hemsida (). har det förekommit uppgifter om att skulle ha diskuterat att stötta kandidat till att leda i utbyte mot en röst för i . Utrikesministern har i svar till medierna sagt att det är för tidigt att svara på frågan om en ny ledare för . Det är uppenbart inte enkelt att ersätta någon som , men möjligen har regeringen någon åsikt om vilken kravprofil som kan komma i fråga för att ska stötta en kandidat. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utrikesminister : Vilka krav ställer utrikesministern och regeringen på en ny generalsekreterare för ?
fr · H411345 · 2016-11-17 00:00:00 — Fråga 2016/17:345 Narkotika- och trafikpolisernas verksamhet i den nya polisorganisationen av (M) till Statsrådet (S) Vid två olika tillfällen har såväl rikspolischefen som statsrådet besökt justitieutskottet för att samtala om hur den nya omorganisationen av framskrider. Vid båda dessa tillfällen har jag ställt frågor till respektive person avseende hur de ser på att det arbete som narkotika- och trafikpoliserna har genomfört nu har flyttats så att deras verksamhet inte längre fungerar. Rikspolischefen medgav att så har skett och ansåg att det var ett medvetet val av polisledningen. Statsrådet var inne på samma linje och ansåg att splittringen av narkotika- och trafikpolisernas verksamhet ingick i den omorganisation som skulle ske. Att även narkotika- och trafikpolisernas verksamhet påverkas av omorganisation är inget nytt. Det vore mer underligt om verksamheterna inte påverkats. Vad som dock har skett, vilket absolut inte torde vara beslutsfattarnas intention, är att narkotika- och trafikpolisernas verksamhet till stor del har upphört att fungera. Att två så viktiga funktioner inom inte längre fungerar får synnerligen negativa konsekvenser i samhället. Åtgärder måste vidtas för att säkerställa att polisorganisationen ånyo får en fungerande verksamhet avseende narkotika- och trafikfrågor. Något svar på denna fråga har inte presenterats för mig . Min fråga till statsrådet blir med anledning av ovanstående: Vilka konkreta åtgärder ämnar statsrådet vidta för att komma till rätta med problemen inom narkotika- och trafikpolisernas verksamheter?
fr · H411346 · 2016-11-17 00:00:00 — Fråga 2016/17:346 Regeringens förslag till ny regionindelning av (M) till Statsrådet (S) Regeringen står envist fast vid sin plan att regionalisera hela , oavsett den lokala folkviljan och i vissa fall på helt felaktiga grunder. Tvångsindelningar i storregioner kommer inte att lösa någonting. Medborgarna bryr sig nämligen mer om tillgång till högkvalitativ vård och kollektivtrafik än hur stor region de bor i. Belägg saknas för att större regioner skulle ge effektivare sjukvård, och avstånden blir i stället onaturligt långa för medborgarna. Koncentration av viss högspecialiserad vård till vissa sjukhus behövs förvisso, men i ett nationellt perspektiv kommer ändå ingen region att ha ett komplett utbud av vård. Det är nog för de flesta svårt att begripa att större regioner automatiskt skulle leda till både mer resurser och effektivare vård. Det viktigaste måste i stället vara att välfärden och vardagen fungerar så bra som möjligt oavsett var man bor i landet. Det verkar inte som regeringen och statsrådet , som leder samtalen, tar hänsyn till den oro som finns hos medborgarna. Detta kommer att påverka människors vardag . Alltför många frågetecken omgärdar regeringens förslag till ny regionindelning. En regionreform ska inte tvingas fram över huvudet på berörda invånare. Med anledning av ovanstående vill jag fråga ansvarigt statsråd : Är statsrådet och regeringen beredda att agera för att garantera en folklig förankring och demokratisk process när det gäller regionreformen? Om ja – på vilket konkret sätt?
fr · H411347 · 2016-11-17 00:00:00 — Fråga 2016/17:347 Inrättandet av en brottsofferportal av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) har i ett tillkännagivande uppmanat regeringen att inrätta en brottsofferportal för personer som utsätts för id-kapningar eller bedrägerier. Förutom att få samlad information om bland annat rättsprocessen och ersättningsmöjligheter, borde den drabbade också kunna spärra sina identitetsuppgifter på ett och samma ställe via en sådan portal. En stor andel människor drabbas av olika former av bedrägeribrott eller id-kapningar. Bedrägerierna drabbar även företag i stor utsträckning. Problemen är ökande – inte minst på grund av den teknologiska utvecklingen – och polisens förmåga att klara upp brotten är alltjämt förhållandevis låg. Den som får sin identitet stulen drabbas av en stor kränkning av den personliga integriteten. Den drabbade tvingas också ägna mycket tid och möda åt att ordna upp situationen genom att han eller hon exempelvis måste vända sig till i princip alla kreditupplysningsföretag för att i någon mån värja sig mot att bedragare tar krediter i den enskildes namn. För att underlätta för brottsoffren föreligger ett behov av en samlad funktion i form av en brottsofferportal dit de drabbade kan vända sig för att spärra sina identitetsuppgifter en gång för alla. En liknande portal, men för andra typer av brott, finns på webbplats. Här finns lättillgänglig, samlad och aktuell information om bland annat rättsprocessen, ersättningsmöjligheter och vanliga reaktioner i samband med brott. Praktiska anvisningar steg för steg och kontaktuppgifter till en rad myndigheter och ideella organisationer som kan erbjuda stöd och råd presenteras också. Erfarenheterna från den portal som erbjuder på sin webbplats bör kunna användas för att skapa en brottsofferportal för de som drabbats av id-kapningar eller bedrägerier. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vilka åtgärder avser minister att vidta för att tillgodose den uppmaning riktat till regeringen?
fr · H411348 · 2016-11-17 00:00:00 — Fråga 2016/17:348 Genomsökning av båtar av (M) till Statsrådet (S) Enligt 20 a § polislagen (1984:387) får en polis genomsöka ett fordon i den utsträckning det behövs för att söka efter vapen eller andra farliga föremål som är ägnade att användas vid brott mot liv eller hälsa, om det med hänsyn till omständigheterna kan antas att ett sådant föremål kan påträffas och förklaras förverkat enligt 36 kap. 3 § . Bestämmelsen är utformad med bestämmelsen om kroppsvisitation i 19 § andra stycket 1 polislagen som förebild. Bakgrunden var bland annat att vapen förvaras i bilar i stället för att innehavaren bär vapnet på sig för att på så sätt minska risken för ett polisingripande (prop. 2005/06:113 s. 22 och bet. 2005/06:JuU29 s. 8). har i ett tillkännagivande till regeringen den14 uttryckt att regeringen borde se över möjligheterna för att polisen ska ha rätt att genomsöka båtar på samma sätt som fordon för att söka efter vapen och andra farliga föremål. Detta förutsätter att tillämpningsområdet för 20 a § polislagen utvidgas. har polisen enbart rätt att söka igenom misstänkta fordon på land utan att begära en husrannsakan. Vapen och andra farliga föremål kan naturligtvis förvaras på andra ställen än i fordon på land och det är viktigt för brottsbekämpningen att polisen ges möjlighet att söka efter dessa där de finns. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att göra det möjligt för polisen att även söka igenom båtar efter vapen och andra farliga föremål?
fr · H411349 · 2016-11-17 00:00:00 — Fråga 2016/17:349 Storregionernas legitimitet av (M) till Statsrådet (S) Som hallänning har jag vid ett flertal tillfällen påpekat ståndpunkt i regionfrågan samt att varken direktiv eller det förslag som ligger på bordet ger svar på de utmaningar som finns framöver utan väcker snarare fler frågor – hur blir exempelvis tillgängligheten i vården bättre med större regioner? som av regeringen fått i uppdrag att föreslå en ny läns- och landstingsindelning har släppt en omritad karta där delats upp i sex storregioner. Förslaget, eller diskussionsunderlaget som regeringen och kallar det, berör hela landet och har med all rätt gjort många upprörda från norr till söder och från öst till väst i . Förslaget som ligger på bordet är att skulle delas in i sex nya län och landsting, de tre första länen planerades att genomföras inom de tre närmaste åren. Planen var att sammanslagningen av länsstyrelserna skulle påbörjas – men meddelade statsrådet att man backar från förslaget om en sammanslagning av länsstyrelserna 2018. Regeringen valde att skjuta upp sammanslagningen av länsstyrelserna eftersom tidsplanen är för snäv och stödet är för svagt. Statsrådet har som svar på mina skriftliga frågor kring kommitténs arbete meddelat att det är ett öppet uppdrag som utfärdats, därtill att det är av särskild vikt att kommittén för en dialog med och kontinuerligt inhämtar synpunkter från bland annat berörda kommuner och landsting. Enligt de direktiv som utfärdats bör förslagen vara väl förankrade med de berörda parterna. Det är rätt tydligt att står enat – halländska företrädare i region, kommuner och riksdag vill att ska fortsätta vara en egen region. Region har via beställt en opinionsundersökning som bland annat visar att sex av tio hallänningar tycker att storregioner är en dålig idé. beslutade en riksdagsmajoritet att befolkningens önskemål och synpunkter ska beaktas vid eventuella ändringar i landstingsindelningen. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Drar statsrådet fortfarande slutsatsen att det finns ett stort stöd för de föreslagna storregionerna i allmänhet och i synnerhet?
fr · H411350 · 2016-11-17 00:00:00 — Fråga 2016/17:350 Arbetslöshetsmål 2020 av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) Regeringen och mål om lägst arbetslöshet i EU till 2020 är långt borta. Många länder är bättre än . har presenterat arbetslöshetsstatistik – resultaten är att har hela elva länder framför sig. Med anledning av ovanstående vill jag fråga arbetsmarknads- och etableringsminister : Bedömer ministern fortfarande att regeringen kommer att kunna hålla vallöftet om att ska ha lägst arbetslöshet i hela EU ?
fr · H411351 · 2016-11-17 00:00:00 — Fråga 2016/17:351 Ökad utsatthet för sexualbrott bland kvinnor av (M) till Statsrådet (S) Att bli utsatt för sexualbrott är mycket kränkande och om brottet är grovt kan detta förstöra livet på olika sätt. presenterade en rapport och i den framkom att utsattheten för sexualbrott bland kvinnor har ökat . 2012 utsattes av kvinnorna och 2015 utsattes av kvinnorna. Det har alltså skett nästan en fördubbling . Detta är mycket allvarligt. Mest utsatta är unga kvinnor mellan , av dem utsattes för sexualbrott. Dessa brott kan vara allt från blottning och tafsande till fullbordade våldtäkter. Av alla som utsattes har utsatts för en grövre form av sexualbrott. Detta är en mycket allvarlig utveckling som måste bekämpas. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : Hur ser statsrådet på denna utveckling och tänker statsrådet vidta några åtgärder för att bryta utvecklingen?
fr · H411352 · 2016-11-15 00:00:00 — Fråga 2016/17:352 av (S) till Utrikesminister (S) I de reserekommendationer som UD utfärdat för beskrivs att ”anses som ett av världens farligaste länder att vistas i. avråder med anledning av säkerhetsläget från alla resor till . Avrådan gäller även de norra regionerna Somaliland och Puntland med undantag för och Berbera där en avrådan från icke nödvändiga resor gäller tills vidare.” Detta påverkar möjligheten att resa och reseförsäkringar, bland annat, men det påverkar också möjligheten till investeringar och handelsutbyte. I till exempel Somaliland är kontrollen och säkerhetsläget betydligt annorlunda än i andra regioner. Jag vill fråga utrikesminister : Har gjort någon prövning av säkerhetsläget i de norra delarna av utifrån de förutsättningar som råder , och har utrikesministern för avsikt att se över reserekommendationerna för att underlätta för resor och investeringar i de mer stabila och säkra delarna av landet?
fr · H411353 · 2016-11-18 00:00:00 — Fråga 2016/17:353 Fortsatta oklarheter gällande underlag om personlig assistans av (M) till Statsrådet (S) Det är fortsatt oroande att regeringen och ansvarigt statsråd, (S), verkar bedriva politik rörande personlig assistans som utgår från ideologiskt färgat tyckande snarare än en gediget grundad analys baserad på aktuell fakta. Detta är inte ett rimligt förhållningssätt utan respektlöst mot alla i behov av personlig assistans. Inte med ett enda ord nämner statsrådet i sitt svar på min första fråga, 2016/17:297 Oklart underlag gällande beslut om personlig assistans, om oklarheter gällande underlag för statsrådets uttalanden om användning av resurser avseende personlig assistans och vilka källor som styrker hennes påstående om att används för reklam och sponsring. I riksdag , i den särskilda debatten om personlig assistans och LSS, sa statsrådet ordagrant följande: ”Jag vill att intentionerna i lagstiftningen ska kunna upprätthållas, men det går inte om vi är passiva och inte vågar ta i de svåra sakerna. Jag vidhåller att det är ett problem att kanske av används till reklam och sponsring.” Det betyder att statsrådet menar att används till reklam och sponsring inom personlig assistans. Om det är så i verkligheten handlar det om ett gigantiskt slöseri med skattebetalarnas resurser. finns det dock ingenting i utredningar, rapporter eller andra dokument som styrker detta påstående från statsrådet. Statsrådet får därför ytterligare en möjlighet att beskriva källor, underlag, rapporter etcetera som ligger till grund för detta. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : På vilket underlag och vilken analys från myndigheter eller experter baserar statsrådet sitt påstående i riksdag om att av anslagna resurser för personlig assistans används till reklam och sponsring?
fr · H411354 · 2016-11-18 00:00:00 — Fråga 2016/17:354 Hållbarhetsmålen och biståndsstrategierna av (M) till Statsrådet (MP) Regeringen avser att uppdatera riktlinjerna för biståndets strategier för att säkerställa samverkan mellan utvecklingssamarbetets olika delar. Det gäller bilateralt (alltså mellan länder), multilateralt (då det handlar mer om exempelvis FN-organisationer) och EU:s utvecklingssamarbete. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : På vilket sätt avser statsrådet att säkerställa att biståndsstrategierna också bidrar till att uppfylla de 17 hållbarhetsmålen, Agenda 2030?
fr · H411355 · 2016-11-18 00:00:00 — Fråga 2016/17:355 Åtgärder för minskat stöd till terrorism av (SD) till Statsrådet (S) gick ut med uppgiften att motsvarande och stora mängder vapen och vapendelar beslagtagits i en kontrolloperation mot in- och utförsel av kontanter. Syftet med operationen, där ett tjugotal länder deltog, var att motverka finansiering av terrorism genom IS och , och detta var första gången som svenska deltog. Det råder inget tvivel om att operationen varit lyckad, och den har även visat på möjligheten till ett gott samarbete mellan , kronofogden och . Ett stort problem är dock att dessa fynd mycket väl kan vara toppen av ett , varför det behövs ytterligare åtgärder för att stärka möjligheten för den fria världen att förhindra stöd till terrorism. Med hänvisning till ovanstående skulle jag vilja ställa följande fråga till statsrådet : Avser statsrådet och regeringen att intensifiera arbetet mot olika former av stöd till terrorism, och vilka åtgärder avser statsrådet och regeringen i så fall att vidta?
fr · H411356 · 2016-11-18 00:00:00 — Fråga 2016/17:356 Snabbare lagföring för ungdomar som begår brott av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Alltför många ungdomar begår brott. Det handlar om bilar som sätts i brand, stenkastning mot poliser, gängkonflikter som ofta resulterar i dödsskjutningar, misshandel med mera. Många oskyldiga människor drabbas, vissa för livet. Det är mycket allvarligt och måste bekämpas med kraft. Enligt polisen är det 18–21-åringar som är mest brottsaktiva, och många av dessa är redan yrkeskriminella. Det är mycket viktigt med snabba och tydliga reaktioner från samhällets sida när en ung människa begår brott. Ju snabbare samhället reagerar på brottsligheten, desto större chans är det att bryta den kriminella banan. presenterade justitie- och migrationsminister och statsrådet regeringens åtgärder mot bilbränder och kriminalitet i utsatta områden. Bland annat föreslogs en snabbare lagföring för ungdomar som begår brott, genom en bred översyn för att analysera möjligheten om ett snabbspår för enkla brott och jourdomstolar. Vid presentationen framhöll att det behövs kraftfulla åtgärder mot kriminaliteten här och . har det gått , och därför vill jag fråga justitie- och migrationsministern: Vilka åtgärder har ministern och regeringen vidtagit för snabbare lagföring av ungdomar som begår brott?
fr · H411357 · 2016-11-18 00:00:00 — Fråga 2016/17:357 Högskolors autonomi av (M) till Statsrådet (S) Undertecknad ställde en fråga (2016/17:180) till statsrådet . Frågan rörde regeringens beslut att stoppa planer på att samlokalisera sina campus till . I sitt svar framhåller statsrådet att ”riksdag och regering kan välja att bestämma om myndigheters lokalisering om det bedöms vara ändamålsenligt. Om inte riksdag eller regering gör det är en myndighetslokalisering en fråga för myndighetens ledning.” I sammanhanget kan nämnas att Statskontoret publicerade en rapport som berör lokalisering av myndigheter. I rapporten lyfter Statskontoret bland annat fram att beslut om lokalisering är en strategisk fråga för myndigheterna och därför är en fråga för myndigheternas ledning. Den avgör bland annat hur en enskild myndighet kan genomföra sitt uppdrag. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka rättsliga grunder ligger bakom regeringens beslut att stoppa planer på samlokalisering, och är det statsrådets ställningstagande att detta beslut är förenligt med det som Statskontoret uttalat om lokalisering?