ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H312785 · 2016-02-24 00:00:00 — Dnr Ku2016/00283/MF Svar på fråga 2015/16:785 av (M) Avstämning av sändningstillståndet har frågat mig när jag och regeringen avser att påbörja avstämningen av sändningstillstånden för public service-bolagen och vad den uppföljningen kommer att innehålla. Enligt beslut ska en översyn göras efter halva tillståndsperioden, vilket innebär efter utgången av 2016. kommer att i dialog med programföretagen förbereda översynen . Det är ännu för tidigt att säga vad halvtidsöversynen kommer att innehålla. I den proposition om radio och tv i allmänhetens tjänst som föregick den nuvarande tillståndsperioden anförde dock den dåvarande regeringen att halvtidsöversynen inte bör bli för omfattande, samt att en strävan bör vara att översynen blir framåtsyftande och att antalet frågor som behandlas däri begränsas. Jag delar de utgångspunkterna.
frs · H312786 · 2016-02-24 00:00:00 — Dnr Ku2016/00284/D Svar på fråga 2015/16:786 av (L) Utökning av den nationella stödlinjen mot radikalisering och våldsbejakande extremism har frågat mig om jag är beredd att verka för att utöka den nationella stödtelefonen mot radikalisering och våldsbejakande extremism till en dygnetrunttjänst. Först och främst vill jag lyfta fram att ansvariga myndigheter och berörda kommunala verksamheter måste ha kunskap om våldsbejakande extremism och om radikalisering och rekrytering till terroristgrupper i utlandet. Det är helt avgörande för att anhöriga som kontaktar stödtelefonen eller andra aktörer ska kunna få hjälp och för att vi ska kunna förebygga dessa problem. Regeringen har genom att tillsätta den nationella samordnaren för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism gjort det möjligt för statliga myndigheter och för kommuner att öka sin kunskap. Mycket återstår dock att göra. Det krävs inte enbart kunskap om dessa frågor utan också konkreta verktyg och handling. Ett av de konkreta verktygen som regeringen har vidtagit på nationell nivå är att ge den nationella samordnaren i uppdrag att genomföra en pilotverksamhet med en nationell stödtelefon som bland annat anhöriga, kommuner och organisationer kan kontakta för att få information, råd och stöd i frågor om våldsbejakande extremism. Stödtelefonen är inte den enda kontaktmöjlighet som finns. och Säkerhetspolisen går till exempel att nå dygnet runt. Kommunernas socialjourer som är öppna utanför kontorstid är i sin tur ett yttersta skyddsnät på lokal nivå. Trots detta kan individers radikalisering undgå upptäckt för alla, inte ens föräldrar känner alltid till vem deras barn har dialog med på internet. Jag delar synpunkt att det är mycket viktigt att anhöriga snabbt och enkelt får relevant stöd. Till stödtelefonen inkommer ett antal samtal från anhöriga . Genom stödtelefonen kan man som anhörig få råd och vägledning direkt. vill jag framålla att det handlar om att konkret stöd måste finnas på lokal nivå. Det ingår i Nationella samordarens uppdrag att utveckla kommunernas stöd till anhöriga. I och med att samordaren har genomfört besök i 230 kommuner ligger många kommuner nu i startgroparna för att utveckla sitt eget förebyggande arbete, också vad gäller stöd till anhöriga. Detta är ett område som kommuner med fördel kan samverka om för att utveckla och behålla kunskap. redovisar en vägledning för personal vilket kommer att bli ett viktigt verktyg på nivå. Det är dock för tidigt att uttala sig om dels effekten av den nationella stödtelefonen, dels behovet eftersom telefonen endast har varit igång . Det ligger i den nationella samordnarens uppdrag att utvärdera verksamheten och i samband med sin redovisning lämna förslag till hur ansvaret för stödtelefonen långsiktigt bör lösas. Jag vill avvakta denna utvärdering. Jag ser fram emot att återkomma om hur det förebyggande arbetet mot våldsbejakande extremism ska utvecklas . Jag är beredd att verka för att detta viktiga arbete ska fortsätta i oförminskad styrka.
frs · H312787 · 2016-02-24 00:00:00 — Dnr Ku2016/00288/KI Svar på fråga 2015/16:787 av (M) Musik- och har frågat mig vilka sakliga skäl som ligger bakom sänkningen av musik- och kulturskoleavgifter i kommunerna på och vilka åtgärder jag tänker vidta för att komma till rätta med bristen på resurser i denna verksamhet så att fler barn och unga kan få tillgång till musikskolorna och så att skolorna kan få fler lärare och fler instrument. Den kommunala musik- och bedriver en oerhört värdefull verksamhet. Tack vare musik- och kulturskolorna kan barn och unga runt om i landet lära sig spela instrument, sjunga, dansa och uttrycka sig genom bilder. Verksamheten är en framgångssaga på flera sätt och många, både professionella kulturutövare och andra, uttrycker hur mycket den kommunala musik- och betytt för dem. Den kommunala musik- och var en prioriterad fråga för regeringen när den tillträdde. Regeringen har tillsatt en utredning med uppdrag att ta fram en nationell strategi för den kommunala musik- och . Utredningen ska bland annat ge en beskrivning av hur verksamheten ser ut i olika delar av landet och lämna förslag till hur staten kan bidra till att göra den kommunala musik- och mer tillgänglig och jämlik. Vi vet att avgiften utgör ett av flera hinder för deltagande och därför var det viktigt för oss att , genom det sammanlagda statsbidraget till kommunerna om , underlätta för alla barn att delta i kulturskoleundervisningen. Den förordning som reglerar detta stöd är utformad så att bidraget förutsätter att kommunerna vidtar eller har vidtagit kvalitetshöjningar i vid mening i kultur- och musikskolorna, men med låg eller bibehållen låg avgift. Detta är ur regeringens perspektiv av yttersta vikt. Utredaren ska redovisa sitt uppdrag .
frs · H312789 · 2016-02-24 00:00:00 — Dnr Fi2016/00494/S3 Svar på fråga 2015/16:789 av (M) Minskad skatteadministration för bättre företagsklimat har frågat mig om jag tänker verka för att ska få i uppdrag att mäta och kartlägga den tid företag ägnar åt skatteadministration och att föreslå åtgärder för att minska skatteadministrationen. I de riktlinjer för skattepolitiken som antog är en vägledande princip för skattepolitiken att medborgarna och företagen ska ha ett högt förtroende för skattesystemet. Regelverket ska inte leda till onödigt stora administrativa kostnader för dem som tillämpar reglerna. Nyttan av förenklingar ska dock alltid vägas mot behovet av att värna skatteintäkterna, åstadkomma rättvisa mellan skattskyldiga samt motverka skattefusk och skatteundandragande. har i uppgift, enligt det mål för skatt som regeringen har beslutat i regleringsbrev, att de eftersträvade skatte- och avgiftsintäkterna ska säkerställas rättssäkert och på ett för samhället ekonomiskt effektivt sätt samt på ett sätt som är kostnadseffektivt och enkelt för medborgare och företag. arbetar löpande med att förenkla skatteadministrationen. Inriktningen är att det ska bli lättare att göra rätt från början och att den administrativa bördan därmed ska minska för företag, privatpersoner och myndigheten. Arbetet innebär att ser över regler inom skatteområdet, undersöker vilka områden som genererar fel i deklarationerna samt fångar upp behov av förenklingar som framförs av medborgare, företag och andra externa intressenter. Vidare bidrar den ökade användningen av elektroniska tjänster till att förenkla och underlätta så att medborgare och företag gör rätt från början. genomför en större riksomfattande företagsenkät. I undersökningen 2013 instämde av företagen i att det är enkelt för företag att deklarera och lämna uppgifter om skatter. Innan digitaliseringen av skatteadministrationen tagit fart 2002 instämde av företagen. Ett av regeringens mål för arbetet med att förenkla för företagen är att de administrativa kostnaderna ska vara lägre 2020 än vad de var 2012. har regeringens uppdrag att följa upp utvecklingen av företagens administrativa kostnader. Ökade eller minskade kostnader till följd av förändringar avseende skatteadministration är en delmängd i denna mätning. Jag tycker inte att företagen ska belastas med administration för ytterligare en mätning och kartläggning som skulle bli följden om även skulle få ett sådant uppdrag.
frs · H312790 · 2016-02-23 00:00:00 — Dnr N2016/01260/TS Svar på fråga 2015/16:790 av (M) Byggandet av Kvarkenfärjan har frågat mig vad jag och regeringen gör för att få den finländska regeringen att medfinansiera byggandet av Kvarkenfärjan. TEN-T är EU:s utpekade nätverk för transporter och CEF är EU:s tillhörande finansieringsprogram. Sjömotorvägsprojekt är den maritima delen av TEN-T och måste involvera minst två EU-länder. har varit drivande i utvecklandet av sjömotorvägs-konceptet eftersom TEN-T och CEF utgör viktiga komponenter för att utveckla och förbättra olika transportvägar inom unionen. kunde regeringen ställa sig bakom sjömotorvägsansökan inom CEF-programmet med namnet Alignment of the Bothnian Corridor, phase 2. Det planerade projektet inkluderar bland annat utveckling av en ny, innovativ färja mellan och . Under beredningen har jag haft kontakt med min finska kollega gällande projektet . Jag har meddelat intention att undersöka möjligheten att ställa sig bakom projektets CEF-ansökan. Det är dock upp till respektive medlemslands regering att bedöma vidare om och hur de kan stötta ett projekt.
frs · H312791 · 2016-02-24 00:00:00 — Dnr A2016/00282/SV Svar på fråga 2015/16:791 av (M) Regeringens arbetslöshetsmål har frågat mig om det är möjligt för regeringen att uppnå målet om EU:s lägsta arbetslöshet. Regeringens mål att antalet personer som arbetar och antalet arbetade timmar i ekonomin ska öka så att når lägst arbetslöshet i EU 2020 ligger fast. Målet tydliggör prioriteringarna för den ekonomiska politiken och det kommer att krävas ytterligare reformer för att pressa tillbaka arbetslösheten. Utvecklingen på arbetsmarknaden är stark enligt arbetskraftsundersökningar. Sysselsättningen ökar i god takt, främst bland utrikes födda, som arbetslösheten tydligt minskar, inte minst bland ungdomar. Även långtidsarbetslösheten minskar efter att ha bitit sig fast på mycket höga nivåer . har förutsättningarna att nå målet om lägst arbetslöshet i EU 2020 blivit mer utmanande när det först presenterades. Den tilltagande oron i omvärlden gör att många människor med skyddsbehov kommer till . Denna befolkningstillväxt är välkommen eftersom den möter den demografiska utvecklingen som den på bedöms innebära fler sysselsatta och en starkare ekonomisk utveckling. tar det tid för nyanlända att etablera sig på arbetsmarknaden vilket bedöms leda till en initialt högre arbetslöshet. Mot denna bakgrund kommer regeringen att återkomma med ytterligare åtgärder för högre sysselsättning och varaktigt lägre arbetslöshet i kommande budgetpropositioner.
frs · H312792 · 2016-02-24 00:00:00 — Dnr M2016/00415/Kl Klimat- och miljöministern samt vice statsministern Svar på fråga 2015/16:792 av (M) En svensk CCS-strategi har frågat mig om jag och regeringen avser att ta fram en svensk CCS-strategi. Skalberg ställde en annan fråga till mig om CCS och i svaret på den frågan redo-visade jag för regeringens syn på CCS. Klimatforskningen redovisad av FN:s klimatpanel visar att både och världen i stort kan behöva nå negativa utsläpp för att hålla de globala klimatmålen inom räckhåll. Givet de stora utmaningar vi står inför på klimatområdet bör vi vara öppna för de tekniker som kan erbjuda håll-bara lösningar, utan att låsa oss för vilken roll specifika tekniker kan komma att spela i det långsiktiga arbetet för att minska utsläpp av växthusgaser. Regeringen har inte tagit något beslut om att ta fram en separat CCS-strategi. Det finns tydliga regler för CCS i . Geologisk lagring av koldioxid prövas i som miljöfarlig verksamhet enligt och regeringen ska pröva en sådan verksamhets tillåtlighet. EU:s direktiv om geologisk lagring av koldioxid genomfördes i i och med riks-dagsbehandlingen av prop. 2011/12:125 Geologisk lagring av koldioxid. CCS är också integrerat i EU:s system för handel med ut-släppsrätter, där svensk basindustri samt el- och värmeproducenter ingår, genom att verksamhetsutövare inte behöver överlämna utsläppsrätter för koldioxid som är avskild och geologiskt lagrad i enlighet med direktivet. Inom ramen för handelssystemet finns också möjlighet till omfattande finansiellt stöd för demonstrationsprojekt inom CCS. Energimyndig-heten finansierar forsknings- och utvecklingsinsatser om CCS inom både akademi och industri. Regeringen följer noga det utvecklingsarbete på CCS-området som näringslivet och i synnerhet svensk basindustri bedriver.
frs · H312793 · 2016-02-23 00:00:00 — Dnr N2016/01370/MRT Svar på fråga 2015/16:793 av (M) Fortkörning vid vägarbeten och trafikolyckor har frågat inrikesministern vad han och regeringen gör för att minska risken för de yrkesgrupper som jobbar på våra vägar. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. En god och säker arbetsmiljö för alla arbetstagare är en högt prioriterad fråga för regeringen. Ingen ska behöva dödas eller skadas i samband med att de utför sitt arbete på eller vid väg. Regeringen har beslutat en arbetsmiljöstrategi som omfattar en nollvision mot dödsolyckor i arbetslivet. En mycket stor andel av de arbetsrelaterade dödsolyckorna inträffar just vid arbete på och vid väg. För att nå nollvisionen måste riskutsatta branscher uppmärksammas. Regeringen lämnade i samband med strategin ett uppdrag till , att i samarbete med och Transportstyrelsen, att klargöra vilka riskförhållanden som finns och vilka yrkesgrupper som riskerar att drabbas av olyckor vid arbete på och vid väg. I uppdraget ingår även att myndigheterna ska ta fram ett gemensamt förslag till olycksförebyggande åtgärder. , som ska samordna uppdraget, ska återrapportera uppdraget i samband med årsredovisningen . Det är vidare så att för de yrkesgrupper som arbetar med underhåll och andra åtgärder på väg krävs en utbildning, Arbete på väg, enligt kompetenskrav i TRV2011/44052A. Varje arbetsgivare har en skyldighet att se till att personalen har föreskriven utbildning. Utbildningen är till för att få en ökad kunskap kring hur man på bästa sätt ökar säkerheten för sig själv och andra som arbetar på vägen. Bland annat gäller det kunskap om hur olycks- och vägarbetsplatser skyltas upp och hur det egna fordonet ska placeras för att uppnå optimal säkerhet och bästa tänkbara arbetsmiljö. Att trafikanter inte iakttar hastighetsbestämmelser eller andra försiktighetsåtgärder i samband med trafikolyckor eller vägarbeten är ett problem. På många orter förstärks säkerheten för den personal som ska arbeta på en olycks- eller vägarbetsplats med hjälp av så kallade TMA- fordon dvs. fordon med tvärgående skydd, men detta är tyvärr inte möjligt på alla platser i landet. En viktig del i etappmålet i nollvisionen för att människor inte ska skadas eller dödas i trafiken är en ökad hastighetsefterlevnad. Polisen bidrar i arbetet med att utföra hastighetskontroller utifrån den lokala problembilden vilket även inkluderar vägarbetsplatser. Jag kommer att följa den fortsatta utvecklingen men har inte för avsikt att vidta några ytterligare åtgärder.
frs · H312794 · 2016-02-23 00:00:00 — Dnr Fi2016/00503/K Svar på fråga 2015/16:794 av (M) Användningen av det statliga flyktingstödet har frågat mig om jag anser att det statliga flyktingsstödet används på ett ändamålsenligt sätt utifrån regeringens direktiv? Av regeringens proposition framgår att syftet med anslaget i fråga är att underlätta för kommuner och landsting att hantera den rådande flyktingsituationen med ett stort antal asylsökande och minska trycket på den kommunala ekonomin. Detta stöd är en av de nödvändiga insatser som regeringen, , , och enades om för att säkra förmågan i det svenska mottagandet av asylsökande och stärka etableringen av nyanlända. För att hantera den rådande flyktingsituationen och minska trycket på den kommunala ekonomin kom partierna överens om att tillskjuta engångsmedel till kommunerna och landstingen. Partierna var också överens om att stödet skulle fördelas med beaktande av både omfattningen av antalet asylsökande och mottagande av nyanlända, som hänsyn tas till fördelningen mellan antalet vuxna och antalet barn. Att stärka tilliten i samarbetet mellan stat och kommun är något vi alla tjänar på. På samma sätt som styrningen av välfärdens verksamhet måste bygga på tillit till professionen, är det viktigt att staten kan lita på att kommunerna har medborgarnas bästa för ögonen. När kommunerna och landstingen med anledning av flyktingsituationen tillförs nästan extra för att stärka verksamheten är det ett bra exempel på tillit mellan staten och den kommunala sektorn. Det är upp till varje kommun och landsting att avgöra hur medlen ska fördelas , utifrån de förutsättningar som råder lokalt.
frs · H312795 · 2016-02-23 00:00:00 — Svar på fråga 2015/16:795 av (V) Positiv eller negativ listning i och på fråga 2015/16:796 av Amineh Kakabaveh (V) resolution inför de fortsatta TiSA-förhandlingarna har frågat mig om positiv eller negativ listning i tjänstehandelsavtalet . Amineh Kakabaveh har frågat mig om () syn på standstill- och ratchet-klausuler i TiSA samt kravet att de åtta grundläggande ska ratificeras och genomföras i praktiken av parterna i TiSA. Frågorna besvaras i ett sammanhang. I TiSA tillämpas så kallade standstill- och ratchet-klausuler för åtaganden om att inte diskriminera utländska tjänster. Det innebär att om vi inför bättre behandling, som leder till mindre diskriminering, förbinder vi oss att stanna kvar på den nya nivån. diskriminerar inte utländska företag och välkomnar utländska investeringar. Jag anser därför att detta är bra regler. Vad gäller hållning kan jag konstatera att det har uttryckts olika ståndpunkter angående standstill och ratchet-klausulerna i tre olika resolutioner , 2015 och 2016. Standstill och ratchet-klausuler hindrar inte parterna att ”återta miss-lyckade avregleringar i offentlig kontroll”. Rätten till detta säkras på flera sätt, t.ex. genom ett specifikt undantag om allmänna nyttigheter (public utilities). Målet med TiSA är att möjliggöra för utländska och inhemska företag att konkurrera på lika villkor. Om ett land åtar sig att inte införa diskriminerande eller handelsbegränsande regler ger det tydlighet och möjliggör långsiktig planering för näringslivet. Det bidrar till tillväxt av alla exportrelaterade nya jobb i EU skapas fyller en viktig roll för att främja goda och anständiga arbetsvillkor samt värna demokrati, mänskliga rättigheter, rättvisa, social grund-trygghet och jämställdhet på arbetsmarknaden. Regeringen delar EP:s syn att de åtta grundläggande bör ratificeras och genomföras av parterna i . verkar konsekvent för att EU:s frihandelsavtal ska bygga på gemensamma värderingar angående mänskliga rättigheter, grundläggande friheter, demokrati och rätts-statsprincipen. Avtal som sluts får inte leda till försämrat skydd och villkor för medborgare och arbetstagare. Svenska löner och villkor ska gälla för alla som arbetar i . I TiSA-förhandlingarna används, liksom i andra handelsförhandlingar, en kombination av positiv och negativ listning. Positiv eller negativ listning är framförallt en teknisk fråga; samma resultat kan åstadkommas med båda tillvägagångssätten. Jag noterar att EP i sin resolution inte tar upp denna fråga.
frs · H312796 · 2016-02-23 00:00:00 — Svar på fråga 2015/16:795 av (V) Positiv eller negativ listning i och på fråga 2015/16:796 av Amineh Kakabaveh (V) resolution inför de fortsatta TiSA-förhandlingarna har frågat mig om positiv eller negativ listning i tjänstehandelsavtalet . Amineh Kakabaveh har frågat mig om () syn på standstill- och ratchet-klausuler i TiSA samt kravet att de åtta grundläggande ska ratificeras och genomföras i praktiken av parterna i TiSA. Frågorna besvaras i ett sammanhang. I TiSA tillämpas så kallade standstill- och ratchet-klausuler för åtaganden om att inte diskriminera utländska tjänster. Det innebär att om vi inför bättre behandling, som leder till mindre diskriminering, förbinder vi oss att stanna kvar på den nya nivån. diskriminerar inte utländska företag och välkomnar utländska investeringar. Jag anser därför att detta är bra regler. Vad gäller hållning kan jag konstatera att det har uttryckts olika ståndpunkter angående standstill och ratchet-klausulerna i tre olika resolutioner , 2015 och 2016. Standstill och ratchet-klausuler hindrar inte parterna att ”återta miss-lyckade avregleringar i offentlig kontroll”. Rätten till detta säkras på flera sätt, t.ex. genom ett specifikt undantag om allmänna nyttigheter (public utilities). Målet med TiSA är att möjliggöra för utländska och inhemska företag att konkurrera på lika villkor. Om ett land åtar sig att inte införa diskriminerande eller handelsbegränsande regler ger det tydlighet och möjliggör långsiktig planering för näringslivet. Det bidrar till tillväxt av alla exportrelaterade nya jobb i EU skapas fyller en viktig roll för att främja goda och anständiga arbetsvillkor samt värna demokrati, mänskliga rättigheter, rättvisa, social grund-trygghet och jämställdhet på arbetsmarknaden. Regeringen delar EP:s syn att de åtta grundläggande bör ratificeras och genomföras av parterna i . verkar konsekvent för att EU:s frihandelsavtal ska bygga på gemensamma värderingar angående mänskliga rättigheter, grundläggande friheter, demokrati och rätts-statsprincipen. Avtal som sluts får inte leda till försämrat skydd och villkor för medborgare och arbetstagare. Svenska löner och villkor ska gälla för alla som arbetar i . I TiSA-förhandlingarna används, liksom i andra handelsförhandlingar, en kombination av positiv och negativ listning. Positiv eller negativ listning är framförallt en teknisk fråga; samma resultat kan åstadkommas med båda tillvägagångssätten. Jag noterar att EP i sin resolution inte tar upp denna fråga.
frs · H312797 · 2016-02-24 00:00:00 — Svar på fråga 2015/16:797 av (KD) Krav på handling efter erkännandet av ett pågående folkmord har frågat mig hur jag kommer verka för att FN erkänner folkmordet och agera för att skydda de utsatta minoriteterna. Jag har tidigare svarat på interpellationerna 2014/15:57 och 181 och fråga 2015/16:671 som rört frågor om vad kan göra med anledning av situationen i och och våldet mot olika grupper där. Det är ingen tvekan om att mycket allvarliga internationella brott begås. Jag delar också stora oro över de kristna och andra minoriteters situation i och och håller med om att det är nödvändigt att handla. I svaret på fråga 2015/16:671 har jag nämnt några av de saker vi redan gör, i FN, i , i och här , däribland vår medverkan i den breda globala koalitionen för att bekämpa Daesh och främja långsiktig stabilitet, vårt omfattande humanitära stöd och det stora antal flyktingar vi tagit emot. Principen om skyldighet att skydda gäller lika vid folkmord, brott mot mänskligheten och krigsförbrytelser. Det finns ingen hierarki mellan brotten och principen innehåller inga skillnader i fråga om vad man kan eller måste göra när något av dem begåtts. Som jag sagt i mitt svar på fråga 2015/16:671 har alltså vi, tillsammans i , ett ansvar att verka för att dessa människor - liksom andra i fara - bereds skydd, ett snabbt slut på konflikten och att de ansvariga för övergreppen ställs till svars. Vi kommer därför fortsätta verka för att FN tar alla mått och steg som behövs. Vi anser också att de skyldiga till övergreppen måste ställas till svars. Regeringen har därför tillsammans med de andra EU-länderna uppmanat säkerhetsrådet att hänskjuta situationen i till och uppmanat att ansluta sig till domstolen.
frs · H312798 · 2016-02-24 00:00:00 — Dnr U2016/00631/SF Svar på fråga 2015/16:798 av (S) Körkort har frågat mig om jag tänker ta några initiativ för att göra det möjligt för ungdomar att få körkortsundervisning på gymnasiet. Inom ramen för dagens utbildningar i gymnasieskolan finns det möjlighet att få kunskaper motsvarande körkortsbehörighet B (personbil) inom bygg- och anläggningsprogrammet och vissa ytterligare körkortsbehörigheter inom fordons- och transportprogrammet. Vidare har (U 2015:01) i uppdrag att ta ställning till om det ska vara möjligt att ta C-körkort på bygg- och anläggningsprogrammet. Utredningens uppdrag ska redovisas . pågår inget arbete inom för att ungdomar inom andra program i gymnasieskolan ska kunna få körkortsundervisning. Frågan om huruvida åtgärder bör vidtas för att fler unga ska ha råd att kunna ta körkort är under fortsatt beredning inom .