ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H411228 · 2016-10-26 00:00:00 — Fråga 2016/17:228 Gränskontroll vid mindre flygplatser av (M) till Statsrådet (S) Runt om i finns åtskilliga mindre flygplatser som oftast trafikerar inrikes flyglinjer, men även flyglinjer till andra länder runt omkring oss. Problem kan dock uppstå när dessa mindre flygplatser önskar inrätta en flyglinje med länder utanför EU och Schengenområdet. Flyglinjer till så kallade tredjeländer utanför EU-området ställer krav på att erforderlig gränskontroll kan genomföras. Tillstånd för inrättandet av nya flyglinjer ges av . Vid verkets ställningstagande granskas de faktiska fysiska förutsättningarna för flygplatsen, till exempel vad gäller längd på landningsbanor, gator och säkerhetskontroller. Någon bedömning av hur ska kunna genomföra ändamålsenlig gränskontroll/passhantering görs inte av . För att kunna uppfylla de EU-krav som finns på acceptabel gränskontroll vid flygplatser som trafikerar flyglinjer utanför EU-området måste polisen ges en påverkansrätt alternativt en vetorätt mot inrättandet av nya flyglinjer grundat på om erforderliga kontroller av id-handlingar kan ske på flygplatsen. I EU:s Schengenkatalog punkt 97 avseende flygplatser stipuleras att gränsbevakningsmyndigheterna ska ha ett rättsligt instrument att kräva att flygplatsen installerar såväl tekniska som fysiska medel i syfte att underlätta gränskontrollen mot tredjeland. Dessa rekommendationer verkar dock inte, enligt uppgift från gränspolisen, fungera helt riktigt i . Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka konkreta åtgärder ämnar statsrådet vidta i syfte att säkerställa att i EU:s Schengenkatalog uppfylls samt att polisen ges en påverkansmöjlighet i beslutsprocessen om inrättande av nya flyglinjer till tredjeland?
fr · H411229 · 2016-10-26 00:00:00 — Fråga 2016/17:229 Skattelagstiftningens rättssäkerhet av (M) till Finansminister (S) har genomfört en granskning av beslut i skatteärenden. Granskningen visar att myndigheten förlorar vart fjärde beslut som överklagas till förvaltningsdomstol. Om väljer att överklaga förvaltningsdomstolens beslut till kammarrätten, så förlorar mer än hälften av processerna. Granskningen tyder på att det finns en betydande diskrepans mellan tolkningar och domstolarnas tolkningar. Felaktiga bedömningar av rättsläget kostar därmed både tid och resurser, för såväl enskilda och företag som och domstolarna. Min fråga till finansminister blir därför: Vad avser finansministern att göra för att öka tydligheten i skattelagstiftningen och därmed öka rättssäkerheten inom skattelagstiftningen?
fr · H411230 · 2016-10-26 00:00:00 — Fråga 2016/17:230 Samordning kring avvisningsbeslut av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) sökte 163 000 personer asyl i . Mängden asylsökande utsatte såväl som övriga samhället för stora påfrestningar med att ta hand om dessa personer. De flesta har legitima skäl för asyl, medan andra inte uppfyller de krav som ställer i asylprocessen. De sistnämnda ska avvisas från landet och den myndighet som verkställer detta beslut är polisen. Från dess den asylsökande får sitt avvisningsbeslut har personen på sig att överklaga beslutet. väljer dock en hel del personer att olovligen avvika från sitt boende. Ingen vet var dessa personer tar vägen och riskerar då att ett parallellsamhälle grundas och att svenska myndigheter mister kontrollen över vilka som befinner sig i landet. har uttryckt en önskan om att i samband med att lämnar utvisningsbeslutet så ska den asylsökande tas i förvar av polisen i syfte att minimera risken för att personer avviker från boendet efter avvisningsbeslutet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för att säkerställa att polisen ges möjlighet att genomföra utvisningsbeslut och minimera risken för att personer avviker som följer ett utvisningsbeslut?
fr · H411231 · 2016-10-26 00:00:00 — Fråga 2016/17:231 Indragen julpyntning i mindre orter av (KD) till Statsrådet (S) I många mindre tätorter utgörs huvudgatan av en allmän väg som ansvarar för. har börjat ”se över” sin användning av de lyktstolpar som finns längs de allmänna vägarna. Detta har lett till att man deklarerat att lyktstolparna inte längre kommer att få användas för julpyntning, så som traditionen varit. Ett beslut som bland annat drabbat samhället i kommun. beslut har negativa konsekvenser för julstämningen i dessa mindre orter. En konkret följd är att handeln och därmed näringslivet drabbas. Enligt vad hävdar är stolparna inte dimensionerade för att hänga julbelysning på, vilket ter sig märkligt eftersom de använts för detta ändamål . Snarare handlar det om byråkratiska konsekvenser av att tog över ansvaret 2010. Det är inte rimligt att en administrativ fråga om stolparnas huvudmannaskap får stoppa den mycket populära traditionen att hänga upp jul- och adventspynt i lyktstolparna. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att göra för att säkerställa att traditionen med jul- och adventspynt på lyktstolparna ska få fortsätta även i mindre orter?
fr · H411232 · 2016-10-26 00:00:00 — Fråga 2016/17:232 Regionala skillnader i sjukfrånvaron av (M) till Socialförsäkringsminister (S) Sjukpenningtalet skiljer sig åt mellan olika län. För både kvinnor och män är sjukfrånvaron högst i och lägst i . Enligt var sjukpenningtalet lägre än det någonsin varit tidigare – . Därefter har det skett en ökning och var sjukpenningtalet . Det innebär en ökning på i landet som helhet. Sjukpenningtalet har ökat i samtliga län men ökningens storlek varierar mellan länen. De tre län som har högst sjukpenningtal är , och . Både och har haft bland de högsta sjukpenningtalen åtminstone . Ökningen i båda länen har varit större än genomsnittet . är det känt att en del av de regionala skillnaderna förklaras av socioekonomiska och demografiska faktorer. Det handlar om exempelvis inkomst, utbildningsnivå, ålderssammansättning och födelseland. Även förhållanden på arbetsmarknaden har betydelse. När hänsyn tas till dessa faktorer minskar de regionala skillnaderna, men de försvinner inte. Med anledning av detta vill jag fråga socialförsäkringsminister : Vad tror ministern är orsaken till de regionala skillnaderna, och vad avser ministern och regeringen att konkret göra åt saken?
fr · H411234 · 2016-10-26 00:00:00 — Fråga 2016/17:234 Den parlamentariska socialförsäkringsutredningen av (M) till Socialförsäkringsminister (S) presenterade den parlamentariska socialförsäkringsutredningen sitt slutbetänkande Mer trygghet och bättre försäkring (SOU 2015:21). Betänkandet har remissbehandlats. Regeringen har i budgetpropositionen aviserat att man arbetar vidare med vissa av de förslag som presenterades i utredningen, men det saknas en övergripande genomgång av hur regeringen ställer sig till förslagen i övrigt. Med anledning av detta vill jag fråga socialförsäkringsminister : Vilka av utredningens förslag ämnar ministern och regeringen inte lägga fram förslag om?
fr · H411235 · 2016-10-26 00:00:00 — Fråga 2016/17:235 Sjukfrånvaro i kommun och landsting av (M) till Socialförsäkringsminister (S) Enligt uppvisar i stort sett samtliga yrkeskategorier en ökning av startade sjukfall per 1 000 anställda. Totalen startas det flest sjukfall i relation till antalet anställda inom service- och omsorgsarbete. Uppdelat på kvinnor och män kvarstår den yrkeskategorin som nummer ett för kvinnor medan män startar flest sjukfall inom servicearbete utan krav på utbildning. För psykiatriska diagnoser har ökningen varit ännu kraftigare. Service- och omsorgsyrkena ligger i topp även här, men får nu också sällskap av fler så kallade kontaktyrken som lärararbete och arbete inom hälso- och sjukvården. På det stora hela är det i samma yrkeskategorier som det startas flest sjukfall för kvinnor och män, men kvinnorna är betydligt fler. I budgetpropositionen anger regeringen att sjukfrånvaron är högst för anställda i kommuner och landsting. Med anledning av detta vill jag fråga socialförsäkringsminister : Vad tror ministern att detta beror på, och vad avser ministern och regeringen att göra åt saken?
fr · H411236 · 2016-10-26 00:00:00 — Fråga 2016/17:236 Sis kompetenstapp av (M) till Statsrådet (S) (Sis) är en förvaltningsmyndighet för de hem som föreskrivs i dels lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga, dels lagen (1998:603) om verkställighet av sluten ungdomsvård och dels lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall. De berörda verksamheterna är indelade i ungdomsvård, sluten ungdomsvård samt missbruksvård. De utsatta barn som omfattas av dessa verksamheter sviks nu dubbelt av regeringen. Där staten ska gå in med stöd och hjälp medverkar nu regeringen i stället till att kompetenskraven för anställda i ungdomshem sänks. Det rimmar illa med regeringens påstående om att den höjer kvaliteten i välfärden. Därtill drar regeringen ned och sparar på anslaget 4:6 inom utgiftsområde 9 för att bidra till finansiering av nationell digital infrastruktur. Det råder hårdare konkurrens om arbetskraft i socialt arbete, till exempel vid andra institutioner eller från HVB-hem i och med ett ökat antal ensamkommande barn som kom . Enligt medför detta att kraven på de anställda för att arbeta i ungdomshem sänks. Generaldirektören för medger att de har stora svårigheter att lösa sitt samhällsuppdrag. som Sis har att verkställa regeringens besparingsbeting. Utmaningar måste tas på allvar med konkreta åtgärder i allmänhet och aktivt arbete från regeringen i synnerhet. Därför är det förvånande och oroande att regeringen medgivit kvalitetssänkningar för de mest utsatta barnen, som redan har svikits av samhället. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga det ansvariga statsrådet : Vilka konkreta åtgärder avser statsrådet att vidta för att regeringens besparingsbeting för Sis inte ska sänka kvaliteten på verksamheten eller på medarbetarnas kompetens, utan i stället säkra kompetensförsörjningen samt säkra och höja kvaliteten i verksamheten för de berörda barnens och ungdomarnas skull?
fr · H411237 · 2016-10-26 00:00:00 — Fråga 2016/17:237 Jobb i finanssektorn av (M) till Närings- och innovationsminister (S) Totalt sysselsätter finanssektorn ca 85 000 människor i , och alla jobb behövs. Helst ska de också bli fler. Det är av yttersta vikt att det finns goda möjligheter för företagare och entreprenörer att utveckla finanssektorn, vilken är av stor betydelse för vår ekonomi. Finansiell teknik, även känt som ”fintech” är en sektor med stor potential som jobbar med att förbättra och effektivisera finanssektorn. Exempel på några framgångsrika svenska fintechbolag är Klarna och Izettle. De har på olika vis revolutionerat hur vi kan sköta våra betalningslösningar i en alltmer digitaliserad värld. har mängder med jobb skapats och lett till att ögonen riktas mot som ett land i framkant. Här är det viktigt att vi inte nöjer oss. De traditionella bank- och försäkringsbolagen behöver också bra förutsättningar. De har ofta ett stort kontorsnät som ger service på landsbygden och finansieringsmöjligheter för företag. En välutvecklad finansbransch är smörjmedlet för tillväxt i hela . Därför är finansbranschen viktig inte bara för de jobb som skapas inom branschen, utan även för den jobbskaparpotential som finns i andra branscher. Konkurrensen från resten av världen är ständigt pågående och utgör ett gott incitament att utveckla ett bättre företagsklimat. ska vara en rollmodell för alla andra länder. Brexit har skapat möjlighet för att attrahera fler företag inom branschen till . För att dessa företag ska komma till oss måste vi ha bäst förutsättningar, något som innefattar konkurrenskraftiga skattenivåer. Med anledning av ovanstående skulle jag vilja fråga närings- och innovationsminister : Vilka åtgärder tänker ministern och regeringen vidta i syfte att förbättra villkoren för företagen inom finanssektorn så att ännu fler jobb kan växa fram i branschen?
fr · H411238 · 2016-10-26 00:00:00 — Fråga 2016/17:238 Extratjänster i föreningslivet av (S) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) Svenska Migrationscentret i bedriver scannings- och digitaliseringsverksamhet på uppdrag av bland annat , och . Organisationen har kollektivavtal med Unionen och i styrelsen för verksamheten centralt finns bland annat Kommuner och Landsting. Jag har själv besökt arbetsplatsen och sett vilket arbete de gör. Migrationscentret är en ideell organisation som finns över hela landet, och organisationen har varit duktig på att ta in personer från fas 3. Det är bra att fas 3 äntligen avskaffas men det finns en oro över vart alla personer som förlorar sin möjlighet till gemenskap och värde ska ta vägen. Svenska Migrationscentrets arbete handlar om att ta till vara på dokumentation kring den svenska emigrationen till och det sker även satsningar på att dokumentera den moderna migrationen till . Mycket handlar om scanning och digitalisering, det vill säga arbetsuppgifter som skulle kunna vara ett bra första jobb för både personer som står långt ifrån arbetsmarknaden och för nyanlända då arbetshandlingen inte kräver goda kunskaper i svenska. Dessutom är digitaliseringen en god sak för framtiden för att kunna ge forskare möjlighet att se tillbaka i den svenska historian. Ett alternativ skulle vara att använda extratjänster även i ideell sektor. Det skulle stärka det svenska föreningslivet och även göra det möjligt för fler verksamheter att anställa personal. Både när det gäller Svenska migrationscentret och andra föreningar finns möjlighet till enkla arbetstillfällen som inte tillsätts på grund av ekonomi. Att utvidga extratjänsterna skulle därför kunna öppna upp för både nyanlända och långtidsarbetslösa att få ett arbete. Med anledning av ovanstående vill jag fråga arbetsmarknads- och etableringsminister : Tänker ministern ta några initiativ när det gäller möjligheten till extratjänster i ideell sektor?
fr · H411239 · 2016-10-26 00:00:00 — Fråga 2016/17:239 kränkning av irakiskt territorium av (SD) till Utrikesminister (S) auktoritäre ledare har vid ett flertal tillfällen visat sig ha imperialistiska och tydligt islamistiska drag när det kommer till såväl inrikes- som utrikespolitiken. Ett tydligt exempel på detta är när han vid en öppningsceremoni i staden , , jämförde hur irakier och syrier drivits iväg från sina hem av Islamiska staten, precis så som turkarna en gång drivits ut ur samma städer. Han ska i slutet av talet ha lagt till att i och i egentligen tillhör . har inte bara gått in i för att med marktrupper stötta islamistiska terroristgrupperingar som verkar i och kring . Landet har även, mot den demokratiskt valda irakiska regeringens vilja, gått in i med trupper för att delta i offensiven mot . I samband med att den irakiske statsministern fördömt detta ska president ha sagt att de inte är jämlikar och att den irakiske statsministern borde veta sin plats. Han ska även ha sagt att enbart sunnimuslimer ska få bo i när Islamiska staten drivits ut. Situationen i och är mycket komplicerad, där såväl inhemska som utländska krafter gör allt för att få inflytande på oskyldiga människors bekostnad. Att ett Natoland som kränker andra länders territorium och dessutom stöttar grupper som är eller har kopplingar till terroristorganisationer gör inte saken bättre. Risken i och när olika utländska aktörer stöder olika grupper är att den redan allvarliga situationen utvecklas till ett tredje världskrig. I detta sammanhang ligger det i allas intressen att möjligt agera för att få ett slut på stridigheterna. Trots allvaret i agerande är omvärlden förhållandevis tyst. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Vad avser utrikesministern att göra för att förhindra att kränker andra länders territorium, och är ministern beredd att låta driva frågan i ?
fr · H411240 · 2016-10-26 00:00:00 — Fråga 2016/17:240 Bristande tillgänglighet till polisen av (L) till Statsrådet (S) har jag i medierna och inte minst genom att medborgare hört av sig uppmärksammats på att det varit svårt att nå polisen genom att ringa de nummer som finns för att kontakta polisen och göra en anmälan, främst 114 14. Enskilda upplever dels väntetider – det kan ta innan polisen svarar. Om polisen svarar har det också bekräftats att det förekommer fel när man ska kopplas vidare. Det har upplevts svårt att göra en anmälan och dessutom är det så att de som svarar inte alltid har kännedom om det lokala område där den som ringer befinner sig. Det finns även exempel på att man vill bli uppringd av polisen men inte blir det. Detta är förstås allvarligt och påverkar allmänhetens förtroende för rättsväsendet. Allt detta indikerar att det finns problem med det grundläggande inom polisen – att allmänheten direkt och snabbt ska kunna ringa dels larmnumret, dels det vanliga numret 114 14 för att göra en anmälan eller delge polisen signalement eller annan information som man upplever ska komma fram. Det är heller inte tillfredsställande att det tar innan man kommer fram till polisen. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka konkreta åtgärder avser statsrådet och regeringen att vidta för att medborgare enkelt och snabbt ska kunna komma i kontakt med polisen?`
fr · H411241 · 2016-10-26 00:00:00 — Fråga 2016/17:241 beskjutning av sekulära kurder av (SD) till Utrikesminister (S) Det är känt att bombar och med hjälp av tungt artilleri beskjuter kurdiska trupper som slåss mot Islamiska staten. har likaså helt öppet gått in i med marktrupper för att understödja islamistgrupper som slåss på rebellsidan emot sekulära krafter i Syrian Democratic Forces (SDF) som finns i norra . SDF är inte bara en sekulär kraft i norra , de är även demokratikämpar som lyckats nå vapenvila med regimen i syfte att få ett slut på det blodiga inbördeskriget. Till skillnad från många andra grupperingar kämpar de även för jämställdhet mellan kvinnor och män, vilket är tydligt då en betydande andel av deras soldater faktiskt råkar vara kvinnor. Man kan utan minsta tvivel säga att är indraget i det . Inte heller är det någon hemlighet att på olika sätt stöttar radikala islamistgrupper med starka kopplingar till både och Muslimska som bortsett från en skev syn på mänskligheten i stort också kan anses vara djupt kvinnofientliga. Eftersom regeringen har utgett sig för att föra en feministisk utrikespolitik vill jag fråga utrikesminister : Vad avser utrikesministern att göra för att stötta de grupper som nu angriper, och avser ministern att markera mot agerande?
fr · H411244 · 2016-10-26 00:00:00 — Fråga 2016/17:244 Kurdistanregionen av (L) till Statsminister (S) I samband med statsministerns besök i skriver regeringen på sin hemsida (pressmeddelande ) att har goda relationer till ”denna del av ”. Enligt konstitution (kapitel 1, artikel 4) har ”denna del av ” ett namn, nämligen Kurdistanregionen. Med anledning av detta vill jag fråga statsminister : Varför använder inte statsministern det officiella och konstitutionella namnet på regionen?
fr · H411245 · 2016-10-26 00:00:00 — Fråga 2016/17:245 Anknytningsärenden av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Av nya prognos som kom framgår att det till nu väntas 317 000 ansökningar om anhöriginvandring – 2016, 2017, 2018 och 2019. Det är en kraftig ökning mot . Det är också en motbild till den beskrivning som ibland förekommer, nämligen att den nu gällande tillfälligt lag om begränsningar av möjligheten att beviljas uppehållstillstånd i har inneburit ett stopp för anhöriginvandring till . I de 317 000 beräknade anknytningsärendena finns bland annat ansökningar som avser etablerade relationer. I denna grupp kan make/maka eller sambo från hemlandet ingå. Likaså minderåriga barn och i minderåriga barns fall föräldrar från hemlandet. I anknytningsärenden ingår också nyetablerade relationer till svenska medborgare och personer med permanenta uppehållstillstånd. Här finns även barn som föds i med en förälder som har uppehållstillstånd här. Bifallsfrekvensen i anknytningsärenden har legat på . Hur bifallsfrekvensen ser ut framöver vet vi inte säkert. Osäkerheten är större än tidigare, men en viss nedgång är sannolik. Klart är att den begränsning av rätten till familjeåterförening som finns i den tillfälliga lagen avser enbart vissa grupper. Ett stort antal människor som i asylärenden har beviljats eller kommer att beviljas uppehållstånd har därför rätt att återförenas med sina familjer. Vi vet också att det utökade försörjningskrav som införts i den tillfälliga lagen är förenat med flera undantag och därmed enbart avser vissa grupper. Att göra beräkningar för att kunna bedöma behov av bland annat bostäder, skolgång och sjukvård framöver är givetvis en viktig uppgift för en regering. I påpekar att inte samtliga 317 000 anknytningsärenden kommer resultera i bifall. Det är inte heller något som har påståtts av . Mot denna bakgrund vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Kan ministern säga hur många anhöriga som beräknas, mot bakgrund av kända fakta, beviljas uppehållstillstånd utifrån de 317 000 ansökningarna 2016 ?
fr · H411246 · 2016-10-26 00:00:00 — Fråga 2016/17:246 Översyn av strandskyddet av (M) till Miljöminister (MP) Bristen på bostäder, inte minst i storstäderna, utgör en av största utmaningar. För att förbättra förutsättningarna för jobb och tillväxt i hela landet måste det befintliga bostadsbeståndet därför utnyttjas mycket bättre och antalet bostäder bli betydligt fler. krävs det ofta ett stort startkapital eller goda kontakter för att få tag på en bostad. Så kan det inte vara. I ska det vara enkelt att hitta ett boende. Ingen ska behöva tacka nej till jobb eller studier för att de inte hittar någonstans att bo. Vi måste därför ta krafttag i bostadspolitiken för att få en bättre och mer rörlig bostadsmarknad. För att fler bostäder ska kunna byggas måste strandskyddet bli mer flexibelt. Allmänhetens tillgång till stränder, vilken har sin grund i allemansrätten, är viktig att värna. Detsamma gäller den biologiska mångfalden i strandnära områden. Men hänsyn måste också tas till det ökade behovet av bostäder. Strandskyddet behöver därför reformeras så att mer mark kan frigöras för byggandet av bostäder. Med anledning av det som anförs ovan vill jag fråga miljöminister : Avser ministern och regeringen att reformera strandskyddet för att möjliggöra för byggandet av fler bostäder?