ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H3121141 · 2016-05-02 00:00:00 — Dnr N2016/03052/TIF Svar på fråga 2015/16:1141 av (M) Drift och underhåll av vägar har frågat mig om jag anser att det går att minska anslaget för drift och underhåll av vägar utan att det får negativa effekter för nödvändiga transporter och den tunga yrkestrafiken. Regeringen har noga följt utgiftsutvecklingen, vilket har visat på att utgifterna för framförallt migration beräknas stiga kraftigt jämfört med när budgetpropositionen togs fram. För att undvika att slå i utgiftstaket och för att värna välfärdens verksamheter aviserade regeringen ett antal åtgärder med utgiftsbegränsande effekt. Regeringen är enligt budgetlagen skyldig att vidta åtgärder för att undvika ett överskridande av taket. En av åtgärderna innebär att anslaget till vidmakthållande väg ska minska med . har meddelat mig att underhållsverksamheten kommer att genomföras så att inga omedelbara konsekvenser uppstår gentemot trafikanter trots neddragningen av anslaget. Neddragningen innebär dock bland annat att delar av planerade åtgärder kommer behöva senareläggas. Jag vill dock påminna om att neddragningen är tillfällig och att avsatta medel för vidmakthållande väg efter neddragningen ändå uppgår till .
frs · H3121142 · 2016-05-04 00:00:00 — Svar på fråga 2015/16:1142 av (L) Unesco-resolution om har frågat mig varför röstat för en Unesco-resolution om bland annat Haram-al-Sharif/i . röstade tillsammans med , och samt 29 andra stater för en resolution i om kultur- och världsarvsfrågor av religiöst, politiskt och kulturhistoriskt värde för alla inblandade. Resolutionen handlade även om Gazas återuppbyggnad och utveckling. Kretsen som röstade för utgjorde en överväldigande majoritet av medlemsstaterna i . En minoritet, sex stater, röstade nej. EU:s medlemsstater, representerade i styrelsen, röstade på tre olika sätt: fyra för, två avstående och fem emot. verkade i förhandlingarna för en EU-gemensam linje. EU förhandlade med för att få igenom sina ändringsförslag. Vissa av dessa togs ombord, andra inte. När det stod klart att EU-rösten skulle splittras gjorde en samlad bedömning att vi, trots att EU inte fått gehör för alla synpunkter, ändå kunde rösta för tillsammans med tre andra EU-medlemsstater. har, beroende på resolutionens utformning, även vid tidigare tillfälle röstat för. EU, inklusive , använder båda begreppen /om området där ligger för att markera alla abrahamitiska religioners (judendom, kristendom och islam) historiska, kulturella och religiösa band till området och till . Regeringen betonar vikten av alla religioners tillträde till de heliga platserna. har i sitt uttalande endast använt den arabiska termen varför det också kan anses vara vedertaget språkbruk inom FN. Jag vill understryka att det således inte finns något i texten som syftar till att frånta platsen sin religiösa betydelse för judendomen. När det gäller är den humanitära situationen allvarlig. Gazas isolering behöver brytas och återuppbyggnaden påskyndas. Det är centralt att alla parter, både och , samarbetar med och underlättar vårt globala gemensamma ansvar för kulturarvet.
frs · H3121144 · 2016-05-04 00:00:00 — Dnr M2016/01167/I Svar på fråga 2015/16:1144 av Amineh Kakabaveh (V) Statsrådet resa till och Amineh Kakabaveh har frågat mig om jag i fortsättningen avser att bredda information inför mina kontakter med andra staters represen-tanter till att även omfatta vad man gör och avser att göra i frågor som rör demokratiska och mänskliga rättigheter. Jag besökte och . Det huvudsakliga syftet med resan var att lansera Miljö- och bidrag till regeringens Exportstrategi på energiområdet genom det s.k. I talade och deltog jag tillsammans med svenska företag på International Smart and . Till följd av de möjligheter som har uppkommit genom det kärntekniska avtalet och de sanktionslättnader som har följt, genomfördes i en särskild framstöt mot iranska beslutsfattare för att främja svenska företag inom transport- och energisektorn. I och träffade jag regeringsföreträdare, akademiker, investerare och lokala företag inom energi- och transportsektorn. Låt mig försäkra Amineh Kakabaveh om att jag i dessa samtal och i intervjuer med media konsekvent tog upp frågor om mänskliga rättig-heter, inklusive jämställdhet och kvinnors rättigheter. Dessutom lyfte jag i mina samtal värderingsfrågor och och svenska företags omfattande arbete med mänskliga rättigheter inom Corporate Social Responsibility (CSR), som en relevant länk till de samarbetsområden jag var där för att diskutera. Regeringens engagemang för mänskliga rättigheter i respektive ligger fast. Situationen avseende mänskliga rättigheter i dessa länder är oroande och tar därför aktivt upp dessa frågor i officiella kontakter med respektive .
frs · H3121145 · 2016-05-04 00:00:00 — Svar på fråga 2015/16: 1145 av Amineh Kakabaveh (V) Mänskliga rättigheter i Amineh Kakabaveh har frågat mig om jag vid mötet med president avser ta upp mapuchefolkets situation i . Relationen mellan ursprungsbefolkning, framförallt mapuche-folket, och den chilenska staten har varit komplicerad och emellanåt konfliktladdad. Spänningarna rymmer många dimensioner: ägande och utnyttjande av mark, identitet, social marginalisering, konstitutionellt erkännande och politiskt inflytande. Ursprungsbefolkningens sociala situation karaktäriseras i delar av fattigdom, låg utbildningsnivå och diskriminering. Den chilenska staten har strävat efter att motverka marginaliseringen genom att öka integrationen av mapuche i det chilenska samhället. finns en stark strävan hos mapuchefolket att behålla sin traditionella kulturella identitet. har, i samband med granskning av i för mänskliga rättigheter betonat vikten av att implementerar konsultationsmekanismer samt fortsätter att stärka arbetet för att hitta en lösning som respekterar ursprungsbefolkningens rätt till land och garanterar juridiskt skydd för ursprungsbefolkningens mänskliga rättigheter. Lokalt i uppmärksammar vår ambassad frågor kring mapuche-folkets situation i det löpande arbetet med att följa läget för de mänskliga rättigheterna i och inför EU:s årliga dialog om mänskliga rättigheter med den chilenska regeringen. välkomnar den chilenska regeringens ambitioner vad gäller att stärka ursprungsbefolkningens ställning och rättigheter. President har påbörjat en reform av systemet för ursprungsbefolk-ningarnas politiska deltagande genom skapandet av tre nya institutioner. Det handlar dels om ett ministerium för ursprungsbefolkningsfrågor, dels om nio individuella ursprungsbefolkningsråd, dels om ett nationellt ursprungsbefolkningsråd med 15 medlemmar som ska representera de nio råden. Ett förslag om detta har överlämnats för behandling i kongressen där det har partiöverskridande stöd. Den chilenska regeringens reforminitiativ för att undvika att brott mot civila prövas inom det militära systemet, vilket skett i några uppmärk-sammade fall där personer från mapuchefolket varit inblandade, är också ett steg i rätt riktning. Mänskliga rättigheter, jämlikhet och jämställdhet är i fokus under statsbesöket. Dessa frågor kommer att tas upp under flera tillfällen, inte minst vid statsministerns överläggningar och i samtal mellan olika statsråd och myndighetsföreträdare från och .
frs · H3121146 · 2016-05-03 00:00:00 — N2016/03076/SB Svar på fråga 2015/16:1146 av (V) Telias försäljning av Ncell har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att förhindra att genomför eller medverkar till aggressiv skatteplanering och i så fall vilka. Regeringen har en hög ambitionsnivå när det gäller hållbart företagande och skatt är en viktig och självklar del av politiken för hållbart företagande. Regeringen uppmuntrar multinationella företag att följa riktlinjer för multinationella företag. Riktlinjerna när det gäller beskattning innebär i korthet att företagen bör uppfylla både skattelagstiftningens syfte och bokstav i de länder där de är verksamma. Skattskyldigheten innefattar att samarbeta med skattemyndigheter och tillhandahålla de uppgifter som behövs för att myndigheten ska kunna tillämpa skattereglerna på ett rättvist och ändamålsenligt sätt. Det är viktigt att betona att företagen ska betala skatt, men inte att de ska betala mer skatt än vad lagstiftningen kräver. Svenska staten för en aktiv dialog med om vikten av att bolaget hanterar utträdet från Eurasien på ett ansvarsfullt sätt. meddelade att Axiata köper verksamhet i . Bolaget har därmed tagit ett första steg mot målet att helt lämna regionen. har meddelat oss och kommunicerat offentligt att de anser att bolaget har gjort en korrekt bedömning i enlighet med skattelagstiftningen i . Vidare säger bolaget att bedömningen bygger på en gedigen analys där bolaget tagit hjälp av rådgivare såväl lokalt i som i andra länder. Vad gäller bolagsstrukturen för Ncell är det något som ärvt från föregående ledning. har lämnat genom att sälja andelen i , som tidigare ägdes av . är registrerat i som har skatteavtal med . Jag förväntar mig givetvis att följer gällande lagar och regler och gör rätt för sig i alla länder. Jag förväntar mig dessutom att de ska vara ett föredöme i hållbart företagade. I årsredovisning är bolaget transparent med hur mycket bolagsskatt bolaget betalar per land, vilket få börsbolag gör. Jag kan även notera att Ncell är största skattebetalare. För mig är hållbart företagande en central del i förvaltningen av företag med statligt ägande. Som huvudägare i har vi ett tydligt ansvar att styra bolaget på ett långsiktigt och ansvarsfullt sätt. Våra verktyg är främst en nära dialog med bolaget, en noggrant utvald styrelsesammansättning och genomtänkta beslut på bolagsstämmor. Uppföljning av bolagets arbete med hållbart företagande sker integrerat med övriga ägarfrågor genom dialog mellan företrädare för ägaren och bolaget.
frs · H3121147 · 2016-05-04 00:00:00 — Dnr N2016/03087/JM Svar på fråga 2015/16:1147 av (M) Mjölkproduktion i har frågat mig vilka åtgärder som jag avser att vidta för att förbättra konkurrensvillkoren för mjölkproduktionen i . Det är korrekt som säger att mjölkbönderna blir färre och färre i norra . ökar antalet mjölkkor per besättning. Det medför att mängden producerad mjölk har legat på ungefär samma nivå , vilket bl.a. redovisas i om landsbygdens utveckling i norra som publiceras . Regeringen har vidtagit en rad åtgärder för att stärka mjölkföretagen. Bland åtgärderna återfinns en nötpeng inom gårdsstödet, ersättning för utökad klövhälsovård i landsbygdsprogrammet, maximal nationell medfinansiering av det särskilda stödet från EU till mjölkproducenter, exportfrämjande åtgärder för mejerisektorn. Jordbruket kompenseras också fullt ut för de höjningar av dieselskatten som görs . För att stärka konkurrenskraften för jord- och skogsbruket ökade regeringen dieselskattereduktionen från per liter till, per liter . Denna höjning som gäller innebär att regeringen investerar i jord- och skogsbruket. För mjölkproducenterna i , finns också det nationella stödet till jordbruket i norra som har tillförts ytterligare för att utnyttja stödets hela budget. Kompensationsstödet är ytterligare ett stöd som syftar till att nå konkurrenskraftiga företag i alla delar av landet. Regeringen arbetar just nu gentemot kommissionen för förbättrade möjligheter att betala förskott på jordbruksstöden då vi vet att likviditeten på många företag är ansträngd. Även om situationen för mjölkproducenterna är svår är min förhoppning att efterfrågan på mjölk ska öka och att det ska finnas en god framtid för duktiga producenter och konkurrenskraftiga företag i hela landet.
frs · H3121149 · 2016-05-02 00:00:00 — Dnr N2016/03105/TS Svar på fråga 2015/16:1149 av (M) Reservhamn på har frågat mig om jag avser att verka för att staten ska ta ett utökat ansvar för att säkra sjöfartsförbindelserna mellan och övriga . Skalberg menar att det finns behov av en alternativ ”förnödenhetsförsörjningspunkt” på för det fall hamn inte kan angöras. Först vill jag klargöra att det inte är staten, utan kommuner och privata bolag som äger och svarar för hamnarna i . Vidare tar staten ett ansvar för sjöfartsförbindelserna genom att har regeringens uppdrag att ansvara för statens avtal om linjesjöfart till . och Destination tecknade under förra regeringen, , ett avtal om färjetrafiken till och från . Med färjeavtalet ges en långsiktig och hållbar trafiklösning. Meningen är att trafiken ska bidra till utveckling och ge en tillfredsställande transportförsörjning för passagerare och gods. Vidare kan nämnas att staten tar ansvar för transportförsörjning genom att Airport ingår i det nationella basutbudet av flygplatser som förvaltas av Swedavia. Genom dessa åtgärder menar jag att staten redan tar ett stort ansvar för transportförsörjning i stort samt sjöfartsförbindelserna specifikt.
frs · H3121150 · 2016-05-04 00:00:00 — Dnr N2016/03107/JM Svar på fråga 2015/16:1150 av (M) Svenska mjölkproducenters konkurrenskraft i EU har frågat mig hur jag avser verka för en stärkt internationell konkurrenskraft för svenska mjölkproducenter. Det är en svår situation för jordbrukare i EU. I har våra mjölkbönder det särskilt svårt till följd av fortsatt låga mjölkpriser. Jag har en stor förståelse för deras situation. Även om situationen för mjölkproducenterna är svår är min förhoppning att efterfrågan på mjölk ska öka och att det ska finnas en god framtid för duktiga producenter och konkurrenskraftiga företag i hela landet. Regeringen har vidtagit en rad åtgärder för att stärka mjölkföretagen. Bland åtgärderna återfinns en nötpeng inom gårdsstödet, ersättning för utökad klövhälsovård i landsbygdsprogrammet, maximal nationell medfinansiering av det särskilda stödet från EU till mjölkproducenter, exportfrämjande åtgärder för mejerisektorn. Jordbruket kompenseras också fullt ut för de höjningar av dieselskatten som görs . För att stärka konkurrenskraften för jord- och skogsbruket ökade regeringen dieselskattereduktionen från per liter till, per liter . Denna höjning som gäller innebär att regeringen investerar i jord- och skogsbruket. Det är också viktigt att de åtgärder som diskuteras i EU kan bidra till att stärka de svenska mjölkproducenternas konkurrenskraft. Regeringen har i dessa diskussioner konsekvent framhållit vikten av marknadsorientering, rättvis konkurrens mellan medlemsstaterna och åtgärder som på lång sikt kan skapa bättre marknadsmässiga förutsättningar för EU:s jordbrukare. Detta är något som jag fortsatt kommer att vidhålla. Regeringen arbetar just nu gentemot kommissionen för förbättrade möjligheter att betala förskott på jordbruksstöden då vi vet att likviditeten på många företag är ansträngd.
frs · H3121151 · 2016-05-04 00:00:00 — Dnr U2016/02104/UH Svar på fråga 2015/16:1151 av (V) Kostnader vid forskningsfinansiering har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder för att underlätta för forskare så att de enklare ska kunna söka externa forskningsmedel och för att skapa ett mer likvärdigt system. Av regeringsförklaringen som presenterades framgår att regeringen vill prioritera upp basanslagen till forskning. Ökade basanslag ger universitet och högskolor större möjligheter att själva styra och prioritera sin verksamhet. Universitet och högskolor måste ges förutsättningar att arbeta strategiskt och långsiktigt för att bland annat säkra attraktiva karriärvägar och en jämställd akademi. En prioritering av basanslagen gör att lärosätena i högre utsträckning bland annat ska kunna ansvara för basfinansiering för forskare, det vill säga deras lokaler, löner och utrustning. Det innebär också att de ska ta ett helhetsansvar för bland annat forskarutbildningen och för forskares karriärvägar. Det är viktigt att forskare ges goda förutsättningar att ägna sig åt sin forskning. En prioritering av basanslagen och åtgärder för att skapa trygga och tydliga karriärvägar för unga forskare är delar i regeringens politik för att åstadkomma detta. Regeringen avser att återkomma i denna fråga i den forskningsproposition som regeringen planerar att presentera och lämna till . gäller principen att statliga myndigheter, när de finansierar forskningsprojekt vid universitet och högskolor, även ska bidra med en proportionell andel av de indirekta kostnaderna. En anledning till att statliga myndigheter bör bidra till både direkta och indirekta kostnader är att undvika att lärosätets basanslag automatiskt binds upp till att finansiera forskningens gemensamma kostnader. Universitet och högskolor har tillsammans tagit fram en modell för att beräkna de indirekta kostnaderna. Modellen säkerställer ett enhetligt sätt att redovisa och används som underlag när lärosätena ansöker om pengar från forskningsfinansiärerna. Modellen tydliggör vad ett forskningsprojekt verkligen kostar. Kärnverksamheten är beroende av att det finns gemensamma funktioner och det är väsentligt att dessa kostnader inte döljs. En enhetlig redovisning gör det också möjligt för lärosätena att jämföra sig med varandra och ger möjlighet att identifiera områden där kostnader kan sänkas. Det finns skillnader mellan storleken på de indirekta kostnaderna och de varierar delvis, men inte enbart på grund av lärosätenas storlek. Skillnaderna är dock relativt små och det finns inga indikationer på att de skulle påverka bidragsgivarnas bedömningar.
frs · H3121152 · 2016-05-04 00:00:00 — Dnr U2016/02106/GV Svar på fråga 2015/16:1152 av (M) Naturbruksprogrammen har frågat mig om vad jag avser att vidta för omedelbara åtgärder för att tydliggöra vad som kommer att gälla vid höstterminsstarten för presumtiva elever på naturbruksprogrammen och för huvudmännen. Låt mig först ge en kort bakgrund till det arbete som redovisat när det gäller gymnasieskolans naturbruksprogram. I syfte att trygga den nationella kompetensförsörjningen, minska arbetslösheten bland ungdomar och underlätta övergången från skola till arbetsliv gav den förra regeringen en särskild utredare i uppdrag att bl.a. utreda dimensioneringen av gymnasial yrkesutbildning. Utredaren skulle bl.a. lämna förslag som syftar till att undvika kompetensbrist och minska risken för överutbildning inom yrkesområden med svag efterfrågan på arbetsmarknaden. Utredaren fick också i uppdrag att analysera om det finns anledning att göra mindre justeringar i det nationella utbudet av inriktningar och nationella program (dir. 2014:50). Regeringen beslutade genom tilläggsdirektiv till utredningen (dir. 2015:15) att utredningen skulle föreslå de justeringar av det nationella utbudet av inriktningar inom gymnasiala yrkesutbildningar som bedöms vara mest angelägna. I sitt delbetänkande En yrkesinriktning inom teknikprogrammet (SOU 2015:29) redovisade utredningen förslag till justeringar av naturbruksprogrammet. Utredningen ansåg att programmets inriktningar är otydliga, att det finns problem vad gäller vilka kurser som får erbjudas inom programfördjupningen och att det finns en risk för ekonomisk överkompensation för vissa utbildningar. beslutar om vilka kurser som får erbjudas som programfördjupning och inriktningarnas innehåll och omfattning. beslut när det gäller dessa frågor påverkar elevernas möjligheter till vidare studier inom högskolan. Med anledning av utredningens förslag gav regeringen i uppdrag att med utgångspunkt i utredningens förslag om nya inriktningar inom naturbruksprogrammet föreslå hur många gymnasiepoäng de nya inriktningarna ska omfatta och examensmål för programmet. har redovisat uppdraget och kommer frågan om eventuella förändringar av programmet att beredas i sedvanlig ordning inom . En utgångspunkt för de förändringar som kan komma att göras bör vara att säkerställa att samtliga inriktningar inom naturbruksprogrammet får den yrkeskaraktär som examensmålen avser. En annan utgångspunkt bör vara att de huvudmän som tillhandahåller vissa naturbruksutbildningar inte ska överkompenseras för sina kostnader. Några förändringar av programmets inriktningar planeras inte . Vad gäller frågan om information till elever och huvudmän om vad som gäller så är det en uppgift för .
frs · H3121153 · 2016-05-04 00:00:00 — Dnr S2016/03056/FST Barn-, äldre- och jämställdhetsministern Svar på fråga 2015/16:1153 av (M) Utredning om lagen om stöd och service har frågat barn-, äldre- och jämställdhetsministern om statsrådet avser att tillsätta en parlamentarisk utredning för att se över Jag har tidigare aviserat att en översyn ska genomföras av lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade samt assistansersättningen enligt socialförsäkringsbalken (2010:110). Det pågår ett beredningsarbete av direktiv till en sådan utredning inom . Så snart detta arbete är avslutat kommer direktiven för utredningen att beslutas. Regeringen kommer därefter att ta ställning till inom vilka former utredningens arbete ska bedrivas.
frs · H3121154 · 2016-05-03 00:00:00 — Dnr S2016/03057/FS Folkhälso-, sjukvårds- och idrottsministern Svar på fråga 2015/16:1154 av (M) Tuberkulos har frågat mig vad jag avser att göra för att vända trenden med ökade fall av tuberkulos i landet. I ett internationellt perspektiv är ett land med mycket få fall av tuberkulos. Den ökning av antalet anmälda fall som har skett beror inte av en ökad smittspridning i utan att det inom gruppen nyanlända finns en högre förekomst av tuberkolos. har utrett om den nuvarande flyktingsituationen innebär en ökad risk för spridning av smittsamma sjukdomar i . Myndighetens övergripande slutsats är att riskerna är låga. Det är viktigt att vården kan identifiera fall av tuberkulos och här har erbjudandet om hälsoundersökningar till asylsökande en stor roll. Hälsoundersökningar är ett tillfälle då vården kan screena för smitta och vid behov inleda behandlingar. Landstingen är skyldiga, om det inte är uppenbart obehövligt, att erbjuda en hälsoundersökning till asylsökande. Regeringen har gett i uppdrag till och att stödja landstingen i deras arbete med att erbjuda hälsoundersökningar till asylsökande. I uppdraget ingår det att se över möjligheterna att förenkla och effektivisera hur hälsoundersökningar bör genomföras. Uppdraget ska delredovisas och slutredovisas . Jag kommer att fortsatt noga följa detta område.
frs · H3121155 · 2016-05-04 00:00:00 — Dnr M2016/01184/Ee Svar på fråga 2015/16:1155 av (S) Elnätspris i tätort och glesbygd har frågat mig om jag är beredd att se över förut-sättningarna för att ta bort kriteriet geografisk närhet eller vidta andra åtgärder i syfte att öka möjligheten till samprissättning av återstående glesbygds- och tätortsnät i olika prisområden. Den nuvarande regleringen om samredovisning av nätverksamhet har tillämpats . Syftet med bestämmelserna är att främja en ut-jämning av nättarifferna mellan tätort och glesbygd, förutsatt att konces-sionsområdena ligger geografiskt nära varandra och att det nya redo-visningsområdet inte utgör en för nätverksamhet olämplig enhet. Reg-leringen har inneburit att har nästan alla elnätsföretag endast ett redovisningsområde med undantag för de största elnätsföretagen som har flera redovisningsområden. Det pågår en prövning vid om tolkningen av den nuvarande regleringen, där ett elnätsföretag med flera redovisningsområden har ansökt om ett större samredovisnings-område. som prövas gäller bland annat hur begreppet geografisk närhet ska tolkas. beslut har överklagats till domstol, men något avgörande i sak har ännu inte fattats av domstolen. Det är därför för tidigt att ha en bestämd uppfatt-ning om behovet av eventuella förändringar i aktuellt regelverk. Departementet följer självfallet utvecklingen i frågan och kommer nog-grant att analysera slutsatserna av ärendet när det slutligen är avgjort. Efter denna analys är det möjligt att ta ställning till om det finns skäl att vidta några åtgärder i syfte att öka möjligheten till sampris-sättning.