ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H312900 · 2016-03-08 00:00:00 — Dnr N2016/01846/MRT Svar på fråga 2015/16:900 av (M) Autonoma fordon har frågat mig vilka åtgärder jag har vidtagit för att främja arbetet med autonoma fordon i . Det sker en snabb utveckling av nya transportlösningar och smart mobilitet. Det gäller även den tekniska utvecklingen av uppkopplade och helt eller delvis självkörande fordon. Som infrastrukturminister följer jag därför utvecklingen med stort intresse, både inom och utom landet när det gäller uppkopplade och självkörande fordon. Autonoma fordon är ett område som ofta återkommer i internationella möten och sammanhang. tillsatte regeringen en utredning som ska analysera om och hur reglerna behöver anpassas för självkörande fordon. Syftet är att skapa bättre rättsliga förutsättningar för introduktion och försök med självkörande fordon i allmän trafik. Utredningen som leds av ska redovisa sina förslag när det gäller att underlätta för försök med självkörande fordon . ska förslag för att underlätta en introduktion av sådana fordon i allmän trafik redovisas. Regeringen arbetar även internationellt inom FN:s arbetsgrupper och inom EU för att det ska tas fram regelverk som möjliggör autonom körning och avancerad förarstödjande teknik. När det gäller regelförändringar och ansvarsfrågor har vi ett nära samarbete med likasinnade länder inom EU. Ett exempel på sådant samarbete var när min nederländska kollega besökte . Besöket gav mig möjlighet att presentera det arbete som bedrivs här i inom området. är ordförande i och har utvecklingen av autonoma fordon på sin ordförandeskapsagenda. Under besöket i diskuterade vi även förberedelserna inför det informella transportministermötet i som kommer att ha smarta gröna transportlösningar som tema.
frs · H312901 · 2016-03-09 00:00:00 — Dnr U2016/01063/UH Ministern för högre utbildning och forskning Svar på fråga 2015/16:901 av (M) Kompletterande utbildningar har frågat mig vilka åtgärder jag kommer att vidta så att fler personer med utländsk examen kan få ut sin legitimation. har många i med utländsk utbildning ett arbete som inte motsvarar deras utbildning och yrkeserfarenhet. Det är ett slöseri med kompetens, både för den enskilde och för samhället. Att kvinnor och män med utländsk utbildning, främst utrikes födda, inte får arbete som motsvarar deras kvalifikationer innebär förlorade möjligheter både för samhället och för individen. måste bli bättre på att ta tillvara kompetens och utbildning oavsett var i världen den inhämtats. För många personer med en utländsk utbildning kan möjligheten att komplettera den tidigare utbildningen vid en svensk högskola vara avgörande för etablering på den svenska arbetsmarknaden. Ett viktigt verktyg i matchningen av individers kompetens och arbetsmarknadens behov är därför kompletterande utbildningar. finns kompletterande utbildningar för läkare, lärare, tandläkare, sjuksköterskor och jurister. I budgetpropositionen föreslog regeringen en omfattande satsning på ytterligare avseende kompletterande utbildning för personer med avslutad utländsk utbildning som motsvarar en svensk högskoleutbildning. Resurserna beräknas sedan öka kraftigt till 2019. Satsningen innefattar bl.a. att fler personer ska ha möjlighet att delta i de befintliga utbildningarna men också att utbildningar inom fler yrkesområden byggs upp, däribland kompletterande utbildningar för personer med avslutad utländsk psykologutbildning samt biomedicinsk analytikerutbildning. Vidare föreslog regeringen i budgetpropositionen en satsning på för att effektivisera hela process för validering av hälso- och sjukvårdspersonal, från den första ansökan för bedömning av likvärdighet till beslut om svensk legitimation. beräknas avsättas för ändamålet. De insatser som regeringen nu genomför kommer att skapa bättre förutsättningar för att ta tillvara den kompetens som finns och skapa möjligheter för snabbare etablering. Det är centralt både för individerna och för .
frs · H312902 · 2016-03-09 00:00:00 — Ju2016/01935/ Svar på fråga 2015/16:902 av (M) Ett hållbart asylmottagande (M)har frågat mig vad som är mitt och regeringens besked om det ungefärliga antal som kan anses som ett maxantal för hur många asylsökande vi kan ta emot och ha ett hållbart asylmottagande, utan att behöva vidta ytterligare åtgärder? sökte 163 000 personer asyl i vilket var fler än . ökade antalet asylsökande snabbt och mottagningssystemet blev kraftigt överbelastat. Regeringen vidtog därför ett flertal åtgärder för att kraftigt begränsa antalet asylsökande. Dessutom tillfördes kommuner, landsting, civilsamhället och ökade medel i en extra ändringsbudget . Antalet asylsökande har minskat kraftigt och 2016 ligger under både 2014 och nivåer men räknar med att antalet kommer att stiga igen när vädret på blir bättre . Enligt den senaste prognosen från kommer det minst 70 000 asylsökande . Det är är en hög nivå, inte minst utifrån att den kraftiga ökningen kommer att innebära fortsatt stora utmaningar för samhället framöver. Att alla EU-länder måste ta ett större ansvar för flyktingmottagandet är en fråga som regeringen driver. En EU-gemensam mekanism för omfördelning av asylsökande behöver komma på plats. Sammantaget är prognos osäker och det går inte heller att säga någon exakt gräns för hur många asylsökande kan ta emot. Den situation som rådde var ohållbar och beroende på utvecklingen i och i omvärlden kan regeringen behöva vidta ytterligare åtgärder.
frs · H312903 · 2016-03-09 00:00:00 — Dnr Ju2016/01936/ Svar på fråga 2015/16:903 av (M) Elektronisk fotboja vid kontaktförbud har frågat mig när regeringen kommer att tillsätta en utredning som ser över om kraven för när kontaktförbud får förenas med fotboja är för höga. Arbetet mot mäns våld mot kvinnor är ett högt prioriterat område för regeringen. Lagen om kontaktförbud syftar till att ge skydd för personer som förföljs eller på annat sätt trakasseras. Ofta är det kvinnor som drabbas och de som utsätter dem är män som de har eller har haft en nära relation med. I syfte att förstärka kontaktförbudens skyddseffekt infördes en möjlighet att övervaka vissa kontaktförbud elektroniskt. Möjligheten till sådan elektronisk övervakning har dock kommit att användas i mycket liten utsträckning. Jag anser därför – och detta har jag tidigare svarat – att det är angeläget att närmare analysera vilka skäl som ligger bakom den begränsade användningen av elektronisk övervakning och vad det har för betydelse för det skydd som kontaktförbudet är avsett att ge. Jag gav därför i går, , en utredare i uppdrag att biträda med att se över förutsättningarna för att elektroniskt övervaka ett kontaktförbud och ta ställning till om regleringen är ändamålsenligt utformad eller om det finns skäl att förändra den. Om utredaren bedömer att det finns behov av att kunna använda elektronisk övervakning i fler situationer än vad som medges enligt nuvarande reglering ska utredaren lämna förslag till nödvändiga författningsändringar. Uppdraget ska redovisas .
frs · H312904 · 2016-03-09 00:00:00 — Dnr Ju2016/01969/ Svar på fråga 2015/16:904 av (M) Bibehållande av gränskontroller (M) har frågat mig om jag och regeringen avser att vidta några åtgärder i syfte att säkerställa att svensk gränskontroll ges de bästa förutsättningarna och resurserna för att fortsätta att utföra sitt viktiga arbete. I regeringens beslut om återinförande av gränskontroll vid inre gräns anges att lokaliseringen, omfattningen och utformningen av kontrollen ska anpassas till vad som är nödvändigt med hänsyn till allmän ordning och säkerhet. Detta innebär att , som ansvarig myndighet för gränskontrollerna, har möjlighet att - utifrån aktuella förhållanden - bedöma hur gränskontrollerna ska utformas och hur myndighetens resurser bäst ska användas för att tillgodose den allmänna ordningen och säkerheten. Ombildningen av polisen till en myndighet ger också större möjlighet att kunna omfördela poliser inom landet där de bedöms vara mest behövda. När regeringen beslutade om att återinföra gränskontrollerna var situationen extraordinär med ca 10 000 asylsökande som kom till . Även om förhållandena alltjämt är sådana att behovet av gränskontroller kvarstår, har antalet asylsökande minskat sedan dessa återinfördes. har antalet sökande legat på ca 600 . Att gör en annan bedömning av behovet av resurser vid gränskontrollerna än när dessa infördes är därför naturligt. och även på råder dock stor osäkerhet i frågan om hur många asylsökande som bedöms komma. Jag är därför väl medveten om att antalet asylsökande kan komma att öka igen, och är beredd att upprätthålla gränskontrollerna så länge behovet finns. Vid en förändrad situation med ökat inflöde av asylsökande har , i enlighet med regeringens beslut om gränskontroller, möjlighet att ompröva sin bedömning av utformningen och omfattningen av gränskontrollerna med hänsyn till vad som är nödvändigt för att tillgodose allmän ordning och säkerhet. Jag har stort förtroende för att gör en rimlig bedömning med utgångspunkt i de förhållanden som föreligger.
frs · H312905 · 2016-03-15 00:00:00 — Dnr S2016/01711/FS Folkhälso-, sjukvårds- och idrottsministern Svar på fråga 2015/16:905 av (M) Ett nationellt antidopningsinstitut har frågat mig när jag avser gå vidare med planerna på ett nationellt antidopningsinstitut, Nado. Frågeställaren pekar alldeles riktigt på att staten anslår betydande medel till idrottens antidopningsarbete. Regeringen har i årets budget ökat bidraget till antidopningsarbetet inom verksamhet med . Inom motionsidrotten finns många medlemmar som genom de insatser som görs mot dopning på gym- och träningsanläggningar omfattas av både idrottsrörelsens och gymmens regler i dopningsfrågor. Regeringen har i skrivelse 2015/16:86 En samlad strategi för alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobakspolitiken 2016 – 2020 pekat på att det är av vikt att en ökad samordning i det förebyggande arbetet kommer till stånd bland olika aktörer för att effektivt bekämpa dopning inom motionsidrotten. Betänkandet Antidopning – En ny väg för arbetet mot dopning (SOU 2011:10) bereds alltjämt i och ytterligare överväganden behöver göras innan frågan om en nationell antidopningsorganisation kan besvaras.
frs · H312906 · 2016-03-15 00:00:00 — Dnr N2016/01864/TIF Svar på fråga 2015/16:906 av (C) Dalabanans framtid har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att förbättra kvalitet och kapacitet på Dalabanan så att någon hastighetssänkning inte behöver genomföras. har en stor och betydelsefull roll i det svenska transportsystemet. Väl fungerande transporttjänster med tåg är viktigt för att uppnå flera av regeringens mål om hög sysselsättning, grundläggande tillgänglighet, en ökad andel kvalificerad industriproduktion samt minskad klimat- och miljöpåverkan. har satsat för lite resurser på drift och underhåll av järnvägssystemet vilket har bidragit till den problematik i form av förseningar och kapacitetsbrist som systemet dras med . Regeringen anser att det är viktigt att förstärka underhållet för att minska trafikstörningar och andra problem som orsakar samhället och näringslivet onödiga kostnader samt för att öka järnvägens konkurrenskraft. Regeringen har därför aviserat ett kraftigt förstärkt järnvägsunderhåll. Det handlar om och –2018. Regeringen har även i budgetpropositionen föreslagit ytterligare fortsatta satsningar på järnvägsunderhållet med –2019 samt en satsning på åtgärder i infrastrukturen för att främja resande med kollektivtrafik i landsbygd vilken uppgår till –2019. Det är och inte regeringen som ansvarar för att planera och genomföra de underhållsåtgärder som behövs i järnvägsnätet. Behoven av åtgärder är stora och det kommer att ta tid att genomföra dessa och det är nödvändigt att prioritera. Det befintliga järnvägssystemet måste anpassas efter den situation som råder. Säkerheten prioriteras dock alltid högst och anpassningar av hastigheten är en del av de åtgärder som kan behöva vidtas i avvaktan på underhållsåtgärder.
frs · H312907 · 2016-03-16 00:00:00 — Dnr Fi2016/00872/SFÖ Svar på fråga 2015/16:907 av (M) Flytt av myndigheter till har frågat mig vilka myndigheter som jag avser att flytta till . Regeringen uttalar i budgetpropositionen att det är viktigt att de statliga myndigheternas lokalisering kan få en större spridning över landet (prop. 2015/16:1 utg.omr. 2 avsnitt 4.4). Som framgår av den debattartikel som statsministern och jag publicerade i finns det ett flertal sätt att säkerställa och öka spridningen av statliga myndigheter. Det kan t.ex. vara att utveckla regeringens styrning av myndigheterna avseende lokalisering, eller att bedriva vissa myndighetsfunktioner samordnat i staten men utanför . Utgångspunkten är också att nya myndigheter inte bör lokaliseras till om inte särskilda skäl talar för det. Ett ytterligare medel är omlokalisering av myndigheter. I synnerhet omlokalisering leder till stora konsekvenser både för enskilda och berörd myndighet. Detta ställer höga krav på analys av förutsättningarna i det enskilda fallet innan regeringen fattar beslut. I detta läge kan jag inte uttala mig om vilka myndigheter som eventuellt kan bli föremål för omlokalisering eller vilka orter som i sådana fall kan bli aktuella.
frs · H312908 · 2016-03-09 00:00:00 — Dnr Ku2016/00610/KI Svar på fråga 2015/16:908 av (SD) Bristen på utbildade musiklärare i kulturskolorna har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta, inom ramen för mitt ansvarsområde i regeringen, för att säkerställa tillgången till utbildade musiklärare inom kulturskolorna. När det gäller musiklärarutbildningen generellt är antalet antagna inom den ämneslärarutbildning som leder till yrkesexamen med inriktning på musik för årskurserna 7-9 lågt. I promemoria En mer flexibel ämneslärarutbildning lämnas förslag om att göra ämneslärarutbildningen mer attraktiv. Promemorian har remitterats och förslagen bereds i . Ämneslärarutbildningen är utformad för att möta skolväsendets behov. Personer som genomgått utbildningen är ofta också väl rustade att arbeta i . Den som vill undervisa i kulturskolorna har dessutom möjlighet att välja andra musikutbildningar, som t.ex. musikpedagogik-utbildningar och olika musikutbildningar inom folkhögskolan. Den kommunala musik- och var en prioriterad fråga för regeringen när den tillträdde, varför en utredning tillsattes med uppdrag att ta fram en nationell strategi för den kommunala musik- och . Med utgångspunkt i ett brett kunskapsunderlag ska utredaren lämna förslag och bedömningar som gäller hur staten kan bidra till att göra den kommunala musik- och mer tillgänglig och jämlik (dir. 2015:46). Av utredningsdirektivet framgår att utredaren bl.a. ska föreslå åtgärder för hur försörjningen av lärare som ska undervisa i den kommunala musik- och kan säkras . Det innebär att utredaren ska analysera behovet av kompetens hos de lärare som ska undervisa i den kommunala musik- och och med utgångspunkt i den analysen föreslå hur försörjningen av lärare kan säkras . Utredningen ska redovisa sitt uppdrag .
frs · H312909 · 2016-03-15 00:00:00 — Dnr S2016/01827/FS, S2016/01828/FS Folkhälso-, sjukvårds- och idrottsministern Svar på frågorna 2015/16:909 och 2015/16:912 av (M) och (M) om snuset och livsmedelslagen och snus som livsmedel har frågat landsbygdsministern om han avser att verka för att snus även fortsättningsvis kommer att regleras i livsmedelslagstiftningen med som ansvarig myndighet. har frågat om landsbygdministern delar hennes bedömning att det vore olyckligt om livsmedelsfrågor, såsom frågor om tillsatser, ska hanteras av myndigheter som inte har den sakkunskapen. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Anledningen till båda dessa frågor är att jag mottog slutbetänkande En översyn av tobakslagen – Nya steg mot ett minskat tobaksbruk. Den förra regeringen gav utredningen i uppdrag att lämna förslag på en ändamålsenlig reglering av snus och tuggtobak samt förslag till reglering av innehållet i snus. Mot denna bakgrund har utredningen bland annat föreslagit att snus inte längre ska omfattas av livsmedelslagstiftningens krav eller stå under tillsyn. Istället föreslås att det centrala tillsynsansvaret för samtliga tobaksprodukter samlas hos . Regeringen har ännu inte tagit ställning till den fortsatta hanteringen av utredningens förslag.
frs · H312910 · 2016-03-16 00:00:00 — Dnr Fi2016/00873/SFÖ Svar på fråga 2015/16:910 av Boriana (M) Flytt av myndigheter till Boriana har frågat mig vilka myndigheter som jag avser flytta till . Regeringen uttalar i budgetpropositionen att det är viktigt att de statliga myndigheternas lokalisering kan få en större spridning över landet (prop. 2015/16:1 utg.omr. 2 avsnitt 4.4). Som framgår av den debattartikel som statsministern och jag publicerade i finns det ett flertal sätt att säkerställa och öka spridningen av statliga myndigheter. Det kan t.ex. vara att utveckla regeringens styrning av myndigheterna avseende lokalisering, eller att bedriva vissa myndighetsfunktioner samordnat i staten men utanför . Utgångspunkten är också att nya myndigheter inte bör lokaliseras till om inte särskilda skäl talar för det. Ett ytterligare medel är omlokalisering av myndigheter. I synnerhet omlokalisering leder till stora konsekvenser både för enskilda och berörd myndighet. Detta ställer höga krav på analys av förutsättningarna i det enskilda fallet innan regeringen fattar beslut. I detta läge kan jag inte uttala mig om vilka myndigheter som eventuellt kan bli föremål för omlokalisering eller vilka orter som i sådana fall kan bli aktuella.
frs · H312911 · 2016-03-09 00:00:00 — Dnr M2016/00659/Ke Klimat- och miljöministern samt vice statsministern Svar på fråga 2015/16:911 av (M) Insamlingsansvar för förpackningsavfall och returpapper från hushållen har frågat mig om jag och regeringen kommer att besluta om ändrat ansvar för insamling av förpackningsavfall och returpapper från hushållen genom ett regeringsbeslut om ändring i en förordning i stället för beslut om lagstiftning i . Den förra redovisade sitt huvudförslag om att ansvaret för insamling av hushållens förpackningsavfall och returpapper borde flyttas till kommunerna (SOU 2012:56). Regeringens nuvarande utredare ska redovisa sina förslag om hur detta kan genomföras. Vi kommer att låta utredaren arbeta färdigt och därefter analysera hennes förslag.
frs · H312912 · 2016-03-15 00:00:00 — Dnr S2016/01827/FS, S2016/01828/FS Folkhälso-, sjukvårds- och idrottsministern Svar på frågorna 2015/16:909 och 2015/16:912 av (M) och (M) om snuset och livsmedelslagen och snus som livsmedel har frågat landsbygdsministern om han avser att verka för att snus även fortsättningsvis kommer att regleras i livsmedelslagstiftningen med som ansvarig myndighet. har frågat om landsbygdministern delar hennes bedömning att det vore olyckligt om livsmedelsfrågor, såsom frågor om tillsatser, ska hanteras av myndigheter som inte har den sakkunskapen. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Anledningen till båda dessa frågor är att jag mottog slutbetänkande En översyn av tobakslagen – Nya steg mot ett minskat tobaksbruk. Den förra regeringen gav utredningen i uppdrag att lämna förslag på en ändamålsenlig reglering av snus och tuggtobak samt förslag till reglering av innehållet i snus. Mot denna bakgrund har utredningen bland annat föreslagit att snus inte längre ska omfattas av livsmedelslagstiftningens krav eller stå under tillsyn. Istället föreslås att det centrala tillsynsansvaret för samtliga tobaksprodukter samlas hos . Regeringen har ännu inte tagit ställning till den fortsatta hanteringen av utredningens förslag.
frs · H312914 · 2016-03-16 00:00:00 — Svar på fråga 2015/16:914 av (S) Internationell medling har frågat mig vilka initiativ regeringen tar för att stärka profil inom internationell medling. I kännetecknad av tilltagande konflikt, flyktingströmmar och extremism, delar jag syn att behövs som en aktiv, orädd och konstruktiv aktör för internationell fred och säkerhet. Regeringen satsar därför långsiktigt på internationell medling och driver på för en starkare koppling mellan utveckling och fred, ett ökat engage-mang för att lösa konflikters grundorsaker samt en stärkt roll för kvinnor i fredsprocesser. Det är bland annat på denna grund som Kvinnors effektiva deltagande i fredsprocesser utgör en central komponent i regeringens feministiska utrikespolitik. att inkluderande fredsprocesser ökar sannolikheten för att fredsavtal sluts och upprätthålls. Regeringen har därför tillsammans med tagit initiativ till ett kvinnligt svenskt medlar-nätverk, som ska stå redo att bistå fredsprocesser världen över. Arbetet med medlingsnätverket lanserades vid ett högnivåmöte i . Mötet samlade några av världens främsta fredsmedlare med erfarenheter från fredsprocesser i , , , , , och . Vid mötet deltog även representanter från civilsamhället, FN och EU. Det svenska kvinnliga medlarnätverket utgör även del i ett nordiskt kvinnligt medlarnätverk. Operativt bidrar bland annat genom stödet till kvinnors effektiva deltagande i de syriska fredssamtalen. Multilateralt stöds även andra insatser inom FN, EU, och AU. () är en självständig institution som stödjer EU:s arbete med internationell medling och dialog. Institutet tillkom på initiativ av och och är fullt operativt . Ordförande i institutet är . EIP fyller redan en viktig funktion i situationer där EU har begränsade möjligheter att agera och ett antal medlingsprojekt i konfliktområden genomförs nu av institutet. Även inom den Europeiska utrikestjänsten (EEAS) har medlingsarbetet utvecklats, vilket stödjer. För att skapa mer ändamålsenliga förutsättningar för svenskt engage-mang inom internationell medling, har fått i uppdrag av regeringen att utreda samlade medlingskompetens. Ett svar emotses . Även anpassas för att mer ändamålsenligt hantera breda säkerhetsutmaningar i närområdet och globalt.
frs · H312915 · 2016-03-22 00:00:00 — Dnr S2016/01716/FST Barn-, äldre- och jämställdhetsministern Svar på fråga 2015/16:915 av (M) Hemtjänstavgiften och kvaliteten i äldreomsorgen har frågat mig vilka ytterligare konkreta nationella åtgärder regeringen och ansvarigt statsråd avser att vidta för att öka kvaliteten i äldreomsorgen? Förutom satsningar på ökad bemanning och utbildningsinsatser har regeringen stärkt stödet till personer med demenssjukdom, tagit initiativ till fallskadeförebyggande arbete samt till ett nytt investeringsstöd till bostäder för äldre. Därutöver har regeringen gett en särskild utredare i uppdrag att ta fram förslag till en nationell kvalitetsplan för äldreomsorgen i syfte att genom långsiktiga insatser inom strategiskt viktiga områden säkra utvecklingen av god kvalitet i den framtida äldreomsorgen. Regeringen har även beslutat om ett tillägg i socialtjänstförordningen som förtydligar vad som gäller beträffande tillgång till personal på särskilda boenden för äldre, Det är ett betydelsefullt steg för att säkerställa en god och säker omsorg för den enskilde. Det är viktigt att dessa insatser nu får verka och jag avser inte att vidta några ytterligare åtgärder. Flera reformer som bl.a. höjt bostadstillägg, höjning av maxtaxan i äldreomsorgen och sänkt skatt för pensionärer har bidragit till att förbättra pensionärernas villkor 2016. Den sänkta skatten gynnar främst pensionärer med låg pension. Den gruppen betalar inte längre högre skatt än löntagare. Av knappt 2 miljoner personer har ca 300 000 äldreomsorg. Den sammanlagda effekten är positiv för av denna grupp. Av samtliga pensionärer bedöms 100 000 personer få en höjd hemtjänstavgift, givet att kommunen väljer att höja till maxnivån. Knappt 15 000 individer bedöms totalt sett få mindre i plånboken . Av dessa 15 000 individer är troligtvis en stor andel garantipensionärer. Att KPI – prisnivån i samhället, vilket påverkar garantipensionen – sjunker, bidrar till detta. Av den lilla minoritet garantipensionärer som får lägre disponibel inkomst är förändringen i genomsnitt . Ett syfte med höjningen är att bidra till finansiering av reformer inom äldreomsorgen.