ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H412332 · 2016-11-22 00:00:00 — Dnr N2016/07189/HL Svar på fråga 2016/17:332 av (L) Den offentliga servicen i skärgården har frågat mig vad jag avser att göra för att värna skärgårdsbornas möjlighet till samhällsservice och möjligheten att bo kvar och verka i skärgården. Regeringen arbetar aktivt för att skapa möjligheter och förutsättningar för jobb och hållbar tillväxt i hela landet. Jag vill se en positiv utveckling på landsbygden, för företagen och för de kvinnor och män som bor och verkar där. I våra skärgårdar är såväl möjligheter som utmaningar lite annorlunda, och därför är jag noga med att även skärgårdarna kan ta del av regeringens olika satsningar. Här vill jag särskilt nämna att regeringen genomför en mycket kraftfull satsning på service i landsbygdsprogrammet 2014–2020. har öronmärkts till investeringsstöd och kompetensutveckling riktat till små dagligvarubutiker och drivmedelsstationer samt för lokal serviceutveckling. Det kan handla om utveckling av servicepunkter som erbjuder såväl kommersiell som offentlig service. Regeringen har vidare beslutat om till dagligvarubutiker i särskilt sårbara och utsatta glesbygdsområden. Dessa butiker är särskilt viktiga i ett servicesammanhang eftersom de ofta även tillhandahåller en rad andra tjänster. De kan exempelvis vara ombud för apoteksvaror och systembolagsvaror, vara postombud, tillhandahålla grundläggande betaltjänster och sprida information om kommunen och dess tjänster. Regeringen har också beslutat stödja med –2018 samt Hela ska leva med . arbetar på ett utmärkt sätt för att det ska vara möjligt att bo och verka i såväl skärgårdar som andra landsbygder.
frs · H412333 · 2016-11-23 00:00:00 — Dnr Ju2016/08242/ Svar på fråga 2016/17:333 av (V) Dansk förfrågan om 1961 års konvention om begränsning av statslöshet har frågat mig om jag eller någon annan del av regeringen har mottagit förfrågan från den danska regeringen om en önskan att förändra konvention om begränsning av statslöshet, eller tolkningen av den, och i så fall hur den har svarat. Enligt konvention om begränsning av statslöshet ska en stat bevilja medborgarskap till en person som är född på statens territorium om personen annars skulle bli statslös. Medborgarskapet ska beviljas antingen automatiskt eller efter ansökan. En stat som väljer ett ansökningsförfarande får begränsa förvärvet av medborgarskap till statslösa som uppfyller vissa villkor. Artikel 1.2 i konventionen innehåller en uttömmande lista över vilka villkor för förvärv av medborgarskap som konventionsstaten får ställa i detta fall. En ansökan som uppfyller villkoren får inte avslås. I svensk rätt motsvarar förfarandet således snarare en anmälan än en ansökan (naturalisation). tillämpar inte det villkor som ger konventionsstaten rätt att begränsa förvärv av medborgarskap för statslösa som är födda i om den sökande har förklarats skyldig till brott mot statens säkerhet eller dömts till frihetsberövande påföljd eller längre. fick den frågor från den danska ambassaden i om vi ansåg att det är i enlighet med konvention att suspendera beviljandet av medborgarskap till en person som omfattas av konventionen, samt om den skulle vara intresserad av att delta i en dialog om möjligheter till ändring av artikel 1.2 (c) i konventionen. Den svarade att vi inte ansåg det förenligt med konventionen att suspendera beviljandet av medborgarskap till personer som omfattas av konventionen samt att vi inte ser något behov av en ändring av artikel 1.2 (c) i konventionen.
frs · H412334 · 2016-11-23 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:334 av (SD) Uteblivet amerikanskt stöd till sekulära i har frågat mig om jag avser stödja Demokratiska Styrkor (SDF) vid ett eventuellt uteblivet stöd från , och vad skulle detta stöd i så fall bestå av. har ännu inte tillträtt som amerikansk president och har endast begränsade delar av Trump-administrationens inrikes- respektive utrikespolitik redovisats. , transitions-perioden fram till presidentinstallationen , är central. Vår prioritering är att hitta en fredlig lösning på konflikten i och att minimera civila offer i konfliktens spår. För att lyckas med detta krävs också en aktiv amerikansk politik för fred. ingår i den internationella koalitionen mot ISIL/Daesh och bidrar med utbildningspersonal i för styrkor som bekämpar Daesh, t.ex. i . agerar på flera olika sätt för att bidra till en fredlig lösning av konflikten i . Denna lösning bör ske i linje med resolution 2254 och omfatta en verklig politisk transition. har stött oppositionens arbete att delta i fredsprocessen, inklusive till att stödja civilsamhällets deltagande och kvinnors möjlighet att spela en aktiv roll i de nu suspenderade fredssamtalen. Utöver detta bidrar med omfattande humanitärt bistånd och utvecklingsinsatser. Insatserna syftar till att bl.a. stärka civilsamhället. Vi ser återkommande över vad kan göra för att på bästa sätt hjälpa konfliktens offer och verka för en varaktig fred i .
frs · H412336 · 2016-11-23 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:336 (M) Bilaterala utfästelser som del i kampanj till har frågat mig om har utställt några bilaterala löften inom ramen för den svenska kampanjen till , och i så fall vilka. Under kandidaturarbetet fördes samtal om gemensamma utmaningar med i princip alla världens länder. Dessa kontakter, och en fördjupad kunskap om andra länders syn på vår omvärld, har ett mervärde för som sträcker sig långt bortom säkerhetsrådsmedlemskapet. Under dessa samtal framförde andra länder sina prioriteringar och regeringen berättade om som global aktör och om regeringens utrikespolitik. Härutöver diskuterades möjliga samarbeten och gemensamma projekt, vilket är en naturlig del av varje politiskt samtal med ett annat land. Dessa samtal handlade om samarbeten som är bra för och som kan bidra till bl.a. ökad export. Ensidiga och ömsesidiga utfästelser om stöd för kandidaturer till internationella organ är vanligt. Förslag om sådana stöd bereds på sedvanligt sätt inom . Sådana så kallade röstbyten sker givetvis med utgångspunkt i våra värderingar och ska ligga i linje med utrikespolitiska prioriteringar. I likhet med andra länder redovisar inte hur vi röstat i slutna omröstningar. Kandidaturarbetet byggde på att länder skulle rösta på för att vi har en god politik. Den strategin var framgångsrik.
frs · H412337 · 2016-11-30 00:00:00 — Dnr A2016/02189/A Svar på fråga 2016/17:337 av (M) Deltagarnas aktiviteter inom etableringen har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa att alla de som inte har aktivitet inom etableringen får ta del av viktiga insatser. Antalet deltagare i etableringsuppdraget väntas öka kraftigt . Detta innebär en stor utmaning för Arbetsförmedlingen. Andelen som går till arbete eller utbildning efter avslutad etableringsplan har ökat men är fortfarande på en alldeles för låg nivå, särskilt bland kvinnor. Regeringen ger Arbetsförmedlingen förutsättningar för att möta dessa utmaningar genom regelförenklingar, ökade förvaltningsresurser och satsningar inom arbetsmarknadspolitiken. I budgetpropositionen fastslog regeringen att regelverket för etableringsuppdraget ska ses över i syfte att minska onödig administration och skapa förutsättningar för en ökad flexibilitet och effektivitet i uppdraget. pågår en översyn av det regelverk som gäller för vissa nyanländas etablering i arbets- och samhällslivet och harmonisera det med det regelverk som gäller för övriga arbetssökande. Ds 2016:35 Ett nytt regelverk för nyanlända invandrares etablering i arbets- och samhällslivet är på remiss till . I syfte att säkerställa kvalitet i insatserna och förbättra möjligheten till fördjupat stöd utifrån individuella behov har regeringen föreslagit att Arbetsförmedlingens förvaltningsanslag ska öka med 2017, 2018, 2019 samt 2020. Dessutom föreslogs att skulle tillföras i höständrings-budgeten. Regeringen har breddat Arbetsförmedlingens verktygslåda genom att nyanlända nu kan ta del av traineejobb och yrkesintroduktionsanställningar. Regeringen har också aviserat att extratjänster ska öppnas upp för nyanlända och att subventionen i nystartsjobb för nyanlända ska höjas. Därutöver har regeringen gjort satsningar på praktik i staten, tillsammans och snabbspåren. Regeringen satsar även på förbättrade utbildningsmöjligheter. Detta genom att föreslå ett utvidgat kunskapslyft och införandet av ett studiestartsstöd samt att frågan om CSN-lån för körkort ska utredas. Jag delar uppfattningen om att det nu behövs krafttag för att förkorta etableringstiden. Fokus behöver flyttas från asylprocessen till etableringsprocessen.
frs · H412338 · 2016-11-23 00:00:00 — Dnr Fö2016/01497/MFI Svar på fråga 2016/17:338 av (M) Medevac-förmåga i har frågat mig vilka ytterligare åtgärder jag har vidtagit och avser att vidta för att förmågan till Medevac i mörker hos den svenska militära styrkan som tjänstgör i förbättras. Inledningsvis vill jag betona att säkerheten för svensk personal som tjänstgör i internationella operationer är mycket viktig. De ska ha tillgång till kvalificerad sjukvård. Försvarsmakten anpassar alltid de svenska förbandens uppträdande och utformning så att sjukvårdsberedskapen kan upprätthållas. Så också i fallet med Minusma. Regeringen har varit mycket aktiva i frågan såväl i FN och i samtal med andra truppbidragarländer. Detta har också givit resultatet att det nu finns en civilt, av FN, kontrakterad helikopter med Medevac-förmåga på plats i Timbuktu. Då det saknas personal med rätt kompetens har man inte kapacitet att flyga i mörker. När denna personal kommer på plats kommer man enligt FN få mörkerkapacitet. Man kan dock inte specificera närmare när man uppnår de krav som ställs för mörkerflygningar. Det är FN:s ansvar att tillse att resursen bemannas och når full operativ förmåga. Detta är något som vi kontinuerligt följer. Jag vill dock betona att Försvarsmakten, som har arbetsgivaransvar för personalen i insatsen, har förmåga att hantera nuvarande situation. Försvarsmakten har anpassat bidraget för att kunna fylla de brister som finns i sjukvårdskedjan i insatsen. Utformningen av det svenska bidraget medför att man inte är beroende av helikopter när man genomför patruller inom de av Försvarsmakten angivna tidsramarna. När man rör sig utanför dessa tidsramar tillser man att man har tillgång till helikopter samt att den framskjutna kirurgiska förmågan finns med. Denna möjliggör omhändertagande av eventuellt skadade på ett säkert sätt tills dess att den skadade kan lyftas ut med antingen helikopter eller hjulgående fordon för vidare vård. Jag kommer fortsätta mina ansträngningar i syfte att tillse att FN lever upp till de åtaganden man gjort avseende helikoptrar under dygnets samtliga timmar. Regeringen följer frågan nogsamt. Avslutningsvis har jag som försvarsminister fullt förtroende för att Försvarsmakten vidtar alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa personalens säkerhet såväl nationellt som internationellt.
frs · H412339 · 2016-11-24 00:00:00 — Fi2016/04147/K Svar på fråga 2016/17:339 av (M) Oro för välfärdens valfrihet har frågat mig hur jag avser att säkerställa att regeringens beslut om att inte inskränka nuvarande möjligheter till valfrihet och mångfald i vård, omsorg och välfärd fullföljs. Som konstaterar så har regeringen tagit bort uppdrag att föreslå hur regleringen kan ändras så att landstingen inte ska vara skyldiga att ha vårdvalssystem i primärvården enligt lagen (2008:962) om valfrihetssystem, LOV. Jag känner inte till vad det är för aktuella uppgifter hänvisar till, utan kan endast konstatera att utredningen inte längre har något sådant uppdrag. Jag vill också framhålla att regeringen i direktiven till slår fast att kraven på företag i välfärdssektorn som vill uppbära offentlig finansiering bör utformas på ett sådant sätt att de värnar en mångfald av utförare och att verksamheten inom välfärdssektorn även fortsättningsvis kan bedrivas i olika drifts- och ägarformer. I skälen till upphandlingsdirektiv anges att system där samtliga aktörer som uppfyller vissa villkor har rätt att utföra en bestämd uppgift utan selektivitet inte ska ses som upphandling, utan enbart som auktorisationssystem. Som exempel på sådana system anges valfrihetssystem. Mot denna bakgrund är det oklart hur valfrihetssystem enligt LOV ska betraktas rättsligt. Detta är också skälet till att regeringen gav i uppdrag att analysera denna fråga och bedöma bl.a. om det finns behov av justeringar i LOV utifrån den rättsliga bedömningen. Jag har tagit emot delbetänkande där utredningen bl.a. föreslår en ny lag om valfrihetssystem. Delbetänkandet kommer att gå ut på remiss. Jag vill inte föregripa den kommande beredningen av utredningens förslag genom att ta ställning till förslaget .
frs · H412340 · 2016-11-24 00:00:00 — Dnr N2016/07190/FJR Svar på fråga 2016/17:340 av (SD) Anmälningsförfarande vid kameraövervakning av vildsvin har frågat justitie- och migrationsministern om ministern avser att underlätta vildsvinsjakt genom att ta bort tillståndskrav vid kameraövervakning av vildsvin och ersätta det med ett anmälningsförfarande eller om det är ministerns avsikt att fortsätta utreda hur man ska komma runt integritetsfrågan. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Regeringen har i proposition 2015/16:199 Vildsvin och viltskador bedömt att det inte finns förutsättningar att gå vidare med förslag att ersätta tillståndsplikt med ett anmälningsförfarande. Regeringen avser dock att överväga frågan vidare inom ramen för en kommande översyn av kameraövervakningslagen.
frs · H412341 · 2016-11-23 00:00:00 — Dnr M2016/02717/Ke Svar på fråga 2016/17:341 av (M) Hållbar konsumtion av textilier har frågat mig om det pågår ett arbete på som rör en mer hållbar hantering av textilier och textilavfall och om jag kommer att lägga fram en proposition till om detta. Frågan om hanteringen av textilier är viktig och jag ser ett behov av att förbättra insamlingen av textilier. Det finns stor potential i att förbättra hanteringen av textilavfall. slängs stora mängder textilier i soporna och går till förbränning. Det är inte ett effektivt sätt att hantera värdefulla resurser. Jag välkomnar det engagemang som finns hos företagen när det gäller att öka återanvändningen. Det är angeläget att det engagemang och de system som byggts upp på frivillig väg tas tillvara. är det viktigt att klargöra hur systemet för avfallshanteringen ska se ut framöver. Det finns många aspekter att ta hänsyn till i utformningen av insamlingen och det är viktigt att vi hittar en långsiktigt hållbar lösning. pågår ett analysarbete inom inför ett ställningstagande för hur den fortsatta processen ska se ut.
frs · H412342 · 2016-11-23 00:00:00 — Dnr Ju2016/08269 Svar på fråga 2016/17:342 av (M) Uttalande om att EU bör köpa upp och skrota vapen på har frågat mig om det är min och regeringens avsikt att initiera åtgärder som syftar till att EU för skattepengar ska köpa upp och skrota vapen som är på drift på , och, om så är fallet, vilka åtgärder jag ämnar vidta samt huruvida en konsekvensanalys gjorts för att underbygga ett sådant beslut. Illegala vapen utgör ett allvarligt samhällsproblem och fortsatta insatser för att motverka förekomsten av dessa är en prioriterad fråga för regeringen. har vi sett flera exempel på hur tillgången till illegala vapen har medfört att våldssituationer fått betydligt svårare följder än vad de annars skulle ha fått. Efter finns en stor mängd illegala vapen på . En stor andel av de illegala vapen som kommer till har sitt ursprung där. Regeringen har slutit avtal med flera länder på om samarbete mot grov brottslighet, inklusive vapensmuggling. En annan möjlighet är att försöka minska förekomsten av illegala vapen på , för att på så vis minska inflödet till och övriga EU. Inom pågår redan ett arbete med att se över möjligheterna till inrättande av ett program på västra för frivilligt överlämnande av vapen. Det finns medel inom ramen för EU:s arbete för inre säkerhet som eventuellt skulle kunna användas för detta. Jag ser positivt på att tittar vidare på denna fråga.
frs · H412343 · 2016-11-23 00:00:00 — Dnr U2016/04991/GV Svar på fråga 2016/17:343 av (M) Entreprenörskap i gymnasieskolan har frågat mig om hur jag avser att möjliggöra för fler elever att ta del av entreprenörskap som ämne, och om jag kommer att verka för att det ska kunna resultera i meritpoäng. Gymnasieskolan ska utbilda unga till att bli såväl aktiva samhällsmedborgare som framtidens arbetstagare och arbetsgivare. Den ska förbereda unga kvinnor och män för att kunna ta de jobb som finns på arbetsmarknaden och för att kunna starta framtidens företag. Därför är det viktigt att entreprenörskap finns med som ett perspektiv som genomsyrar undervisningen i gymnasieskolan. Detta framgår av läroplanen för gymnasieskolan som trädde i kraft . Enligt läroplanen ska skolan bidra till att eleverna utvecklar kunskaper och förhållningssätt som främjar entreprenörskap, företagande och innovationstänkande. Eleverna har nytta av entreprenöriella förmågor i många sammanhang, både under och efter studierna, oavsett om de går vidare till högre utbildning eller direkt ut i arbetslivet. Alla examensmål för de nationella programmen betonar entreprenörskap i någon form utifrån programmets karaktär. Dessutom ingår kurser i entreprenörskap i programfördjupningen för samtliga nationella program om kurserna inte är sådana kurser som är obligatoriska för alla elever på ett program eller en inriktning. Regeringen anser att så många elever som möjligt ska få en undervisning där entreprenörskap på ett tydligt sätt finns med. Därför stödjer regeringen ekonomiskt huvudmän och organisationer som arbetar aktivt med entreprenörskap inom skolväsendet. har sammanlagt avsatts för statsbidrag för detta ändamål. Så kallade meritpoäng ges för fördjupande kurser i matematik och språk. Meritpoängen infördes för att fler elever skulle välja sådana kurser, även om det är kurser som kräver en högre arbetsinsats av eleven än andra valbara alternativ. De nuvarande tillträdesbestämmelserna är dock komplexa och i sin helhet svårförståeliga. Regeringen tillsatte därför en särskild utredare (dir. 2016:24) med uppdrag att se över systemet för tillträde till högre utbildning. Utredaren ska bl.a. ta ställning till om ett system med meritpoäng ska finnas eller inte. Regeringen inväntar utredarens förslag innan ytterligare åtgärder vidtas när det gäller denna fråga.
frs · H412344 · 2016-11-30 00:00:00 — Dnr U2016/05050/AI Svar på fråga 2016/17:344 av (M) krav på generalsekreterare för har frågat utrikesminister om vilka krav ställer på nästa generalsekreterare för . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Vid senaste styrelsemöte fattades beslut om proceduren för val av ny generaldirektör (som är benämningen på den som leder arbete). fick gehör för förslaget att ha en mer öppen och transparent process där intervjuerna av kandidaterna ska ske öppet och även sändas via webben. En kandidat till generaldirektör nomineras av och utses slutligen av alla medlemsländer på generalkonferensen, som är det högsta beslutande organet. En generaldirektör väljs för en period med möjlighet till ett omval. Nästa val sker på generalkonferensen . Medlemsländer ska ha inkommit med förslag på kandidater till . Förslagen ska innehålla CV och ett personligt uttalande från kandidaten med en redogörelse för hur denne ser på roll och framtid. Vid styrelsemöte intervjuar styrelsen kandidaterna. Vid styrelsemötet rekommenderar styrelsen, genom en sluten omröstning, en kandidat som därefter utses formellt vid generalkonferensen . , där är medlem 2013–2017, har särskilt betonat följande kvalifikationer som viktiga för en kandidat: omfattande internationell erfarenhet, långsiktigt engagemang för mål och syften och en beprövad ledarskapsförmåga inklusive erfarenhet av moderna ledarskapsmetoder och ett engagemang för öppenhet och etik samt god kommunikationsförmåga. grundläggande värderingar och prioriteringar i , vilka anges i den svenska Unescostrategin –2017 som beslutats av regeringen, är demokrati,jämställdhet mellan kvinnor och män ochyttrandefrihet. mandat blir allt viktigare i världen , och det är angeläget att yttrandefrihet fortsatt har en central ställning inom organisationen. Dessa ingångsvärden kommer vara vägledande för vid valet av en ny generaldirektör.
frs · H412345 · 2016-11-23 00:00:00 — Dnr Ju2016/08268/ Svar på fråga 2016/17:345 av (M) Narkotika- och trafikpolisernas verksamhet i den nya polisorganisationen har frågat mig vilka konkreta åtgärder jag ämnar vidta för att komma till rätta med problemen inom narkotika- och trafikpolisernas verksamheter. Ombildningen av polisen till en myndighet är en av de största förändringarna inom svensk statsförvaltning i modern tid. Statskontorets första rapport visar att flera viktiga åtgärder redan har genomförts, vilket ger förutsättningar att nå målen för reformen. Statskontoret konstaterar även att det finns arbete kvar att göra. Det är emellertid ansvar att bedöma vilka åtgärder som behöver vidtas för att fullgöra de arbetsuppgifter som myndigheten har och att besluta om hur resurserna ska fördelas. För sedan presenterade rikspolischef en rad åtgärder som avser att vidta för att bland annat möta flera av de frågor som Statskontoret lyfter fram. Jag följer noga arbetet för att säkerställa att intentionerna med reformen infrias och att tar sitt ansvar för att bedriva en ändamålsenlig verksamhet med goda resultat.
frs · H412346 · 2016-11-30 00:00:00 — Fi2016/04156/K Svar på fråga 2016/17:346 av (M) Regeringens förslag till ny regionindelning (M) har frågat mig om jag och regeringen är beredda att agera för att garantera folklig förankring och en demokratisk process när det gäller regionreformen och i sådant fall på vilket konkret sätt. Jag vill inledningsvis påpeka att det var Kommuner Landsting som tillsammans med företrädare från landstingen uppvaktade mig efter valet och önskade att regeringen skulle göra något åt regionfrågan i syfte att hitta en organisation som kan säkerställa likvärdighet i sjukvården och likvärdig tillväxt och utveckling i hela landet. har under arbetet med delbetänkandet haft ett arbetssätt som medfört en bred förankring av arbetet. Det har funnits goda möjligheter för olika regionala och lokala aktörer att föra fram sina synpunkter och perspektiv till kommittén. Vidare har kommitténs delbetänkande sänts på remiss till ett stort antal instanser. Utöver detta har också många andra berörda aktörer skickat in remissvar. En mycket stor del av remissinstanserna ser behovet av en ändrad läns- och landstingsindelning. Regionfrågan är komplex. Vi väljer företrädare som ska sätta sig in i och lösa komplexa frågor, naturligtvis i dialog med medborgarna. Det är tydligt att de folkvalda på lokal och regional nivå i denna fråga har tagit sitt ansvar. Jag har fört blocköverskridande samtal om kommitténs förslag och den fortsatta processen. Jag kan tyvärr konstatera att det inte finns någon uppriktig vilja från oppositionen att komma överens i regionfrågan, vilket är beklagligt. Återigen har de som vill hindra utveckling och effektivisering fått fälla avgörandet.