ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H41132 · 2016-09-20 00:00:00 — Fråga 2016/17:32 Stärkt offentligt etos av (S) till Statsrådet (S) Innehavaren av den främsta statsvetarprofessuren i , den skytteanska professuren i vältalighet och statskunskap vid , Li , har tagit som utgångspunkt för ett bredare inlägg om tillståndet i hela statsförvaltningen. Hon skriver: ”Ingen övervakning i världen kan ersätta den inre kompass, som personer i maktpositioner måste ha. Detta omdöme formas av en professionell etik i kombination med personlig moral och det starka trycket av sociala normer. Det är inte mänskligt möjligt att kompassen alltid pekar rätt, och där kommer de kritiska rösterna in i bilden. Men den måste finnas. Den egna disciplinering som det här handlar om regleras i hög grad genom obehaget i att känna skam. Skam kan man dock bara känna om man själv på allvar delar de etiska och moraliska värderingar som omvärlden menar att man brustit i att respektera. I den offentliga världen i är skam sällsynt. I stället är det något av den fräcke fixarens mentalitet som lyser igenom i många av de påklistrade avbönerna om att ”ta till sig av kritiken” och ”gå vidare”. Det man känner sig generad över – inte skamsen – är den demonstrerade oskickligheten som blottlagts i konsten att utöva makt.” Egentligen är hennes inlägg en fortsättning på en gammal diskussion som inte minst den framlidne statsvetarprofessorn i länge drev om behovet av ett ”offentligt etos”, en form av etik som besjälar både individerna och organisationskulturen inom offentlig verksamhet. Ämbets- och tjänstemännen ska vara demokratins och de goda sedernas väktare och förvaltare. Diskussionerna kring ”tipsandet” från ledning till den gamle kompisen , kollaps och Macchiariniaffären på KI visar på hur illa ställt det är med ”offentligt etos” i dagens statsförvaltning. NPM och andra nyliberala idéer har, inte minst genom regeringen försorg, skurit djupa sår i ämbetsmannakulturen. Genom vilka åtgärder avser statsrådet att försöka återupprätta ett offentligt etos i statsförvaltningen?
fr · H41133 · 2016-09-22 00:00:00 — Fråga 2016/17:33 Supermiljöbilspremien av (M) till Miljöminister (MP) Supermiljöbilspremien infördes av alliansregeringen i syfte att öka incitamenten att köpa bilar med lägre klimatpåverkan. Det har varit en bra och framgångsrik åtgärd. I väntan på det utlovade, men upprepade gånger försenade, bonus–malus-systemet har nuvarande regering valt att förlänga Alliansens supermiljöbilspremie. Det är i grunden positivt. I budgetpropositionen avsatte regeringen för detta ändamål. I budgetförslag avsatte vi . Prognoserna har pekat på en ökning och regeringen har i höständringsbudgeten föreslagit en ökning av anslaget med . I budgeten har regeringen föreslagit en ytterligare höjning till . Det innebär mer än en fördubbling jämfört med det ursprungliga förslaget och en ökning på jämfört med prognosen . Det vore intressant för att få ta del av det underlag som ligger till grund för regeringens bedömning att försäljningen av supermiljöbilar kommer att öka så mycket. Alliansregeringen hade en teknikneutral definition av supermiljöbilen, innebärande att alla bilar med utsläpp lägre än /km omfattades. Nuvarande regering har dock valt att ändra definitionen så att enbart elbilar och laddhybrider omfattas, vilket missgynnar andra alternativ. Med anledning av ovanstående vill jag fråga miljöminister : Vilket underlag ligger till grund för ministerns och regeringens bedömning att försäljningen av supermiljöbilar kommer att öka kraftigt och varför har regeringen valt en definition av supermiljöbilar som inte är teknikneutral?
fr · H41134 · 2016-09-22 00:00:00 — Fråga 2016/17:34 Samtal om höghastighetsjärnvägen av Per Klarberg (SD) till Statsrådet (S) arbete med satsningen En ny generation järnväg, det vill säga höghastighetsjärnväg mellan och /, befinner sig fortfarande i ett tidigt planeringsskede, vilket gör det svårt att beräkna en exakt kostnad. uppger dock kostnaden till , det vill säga den största investeringen någonsin i om höghastighetsjärnvägen blir av. är tredje största parti – 801 178 medborgare röstade på valet . (Källa: .) ställde jag en skriftlig fråga till statsrådet: att bjudas in av regeringen till eventuella samtal om höghastighetstågen tillsammans med Alliansen? svarade statsrådet på min skriftliga fråga: Nej, regeringen kommer inte att bjuda in till samtal om höghastighetstågen. Jag vill med anledning av detta fråga statsrådet : Varför kommer inte att bjudas in till samtal om höghastighetsjärnvägen/-tågen?
fr · H41135 · 2016-09-23 00:00:00 — Fråga 2016/17:35 om den offentliga förvaltningens digitalisering av (M) till Statsrådet (S) Jag och statsrådet har i kammare tidigare diskuterat frågan om den offentliga förvaltningens digitalisering, då med fokus på så kallade öppna data. inkom med en rapport som behandlar frågan om digitalisering av offentlig förvaltning. Där lämnar man också ett antal rekommendationer till regeringen som den bör arbeta vidare med. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vad har statsrådet vidtagit och avser att vidta för åtgärder i syfte att tillgodose rekommendationer angående den offentliga förvaltningens digitalisering?
fr · H41136 · 2016-09-23 00:00:00 — Fråga 2016/17:36 Uppföljning av nya kollektivtrafiklagen av (M) till Statsrådet (S) trafikutskott har presenterat en uppföljning av den nya kollektivtrafiklagen, som trädde i kraft . Uppföljningen har på ett bra sätt sammanställt de erfarenheter och synpunkter som finns utifrån den nya lagens första tid. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : Tänker statsrådet och regeringen ta några initiativ med anledning av innehållet och slutsatserna i trafikutskottets uppföljning av den nya kollektivtrafiklagen?
fr · H41137 · 2016-09-23 00:00:00 — Fråga 2016/17:37 Europeiskt försvarssamarbete av (M) till Försvarsminister (S) presenterades ett fransk-tyskt försvarsinitiativ som bland annat föreslår ett EU-gemensamt försvarshögkvarter och ett tätare samarbete kring försvarsmateriel. ordförande lyfte också frågan om ett gemensamt högkvarter i sitt årliga tal till . Frågan om ett tätare europeiskt försvarssamarbete dyker upp med jämna mellanrum, och verkar och mot bakgrund av framtida utträde ur EU vilja driva frågan igen. har varit emot ett utökat EU-samarbete på försvarsområdet. Mot bakgrund av ovanstående skulle jag vilja fråga försvarsminister följande: Anser försvarsministern mot bakgrund av de initiativ som tagits inom EU att det europeiska försvarssamarbetet bör fördjupas, och i så fall på vilka områden?
fr · H41138 · 2016-09-20 00:00:00 — Fråga 2016/17:38 Statens ansvar för kostnader till följd av regionsammanslagning av (M) till Statsrådet (S) Den av regeringen tillsatta har lämnat sitt förslag till regeringen om en ny regional indelning av , en utredning som är ute på remiss. föreslår att en rad nya storregioner ska bildas. Bland annat föreslås en sammanslagning av sex län i bestående av , , , , och . De ekonomiska förutsättningarna för dessa olika län är mycket olika, och en eventuell sammanslagning skulle ta betydande resurser i anspråk för att utjämna de stora ekonomiska skillnaderna mellan länen. Staten bör ta ansvar för att utjämna dessa ekonomiska skillnader, så att inte kostnaden vältras över på det lokala skattebetalarkollektivet. Mot bakgrund av detta skulle jag vilja fråga statsrådet : Är det statsrådets uppfattning att staten ska ta ansvaret för att utjämna ovan nämnda ekonomiska skillnader vid en eventuell regionbildning, och vilka initiativ avser statsrådet i så fall ta med anledning av detta?
fr · H41139 · 2016-09-23 00:00:00 — Fråga 2016/17:39 EU:s stridsgrupper av (M) till Försvarsminister (S) har bidragit till EU:s snabbinsatsförband för krishantering, de så kallade stridsgrupperna. 2008, 2011 och 2015 har lett den europeiska stridsgrupp som benämns Nordic Battlegroup (NBG). har även andra länder bidragit till stridsgruppen, företrädesvis länder i närområde. Vårt deltagande i de europeiska stridsgrupperna har varit positivt av flera anledningar. Dels har vi bidragit till europeisk krishantering, dels har det stärkt vår egen operativa förmåga då vi samverkat i större enheter tillsammans med andra länder. Det senare har stärkt vår interoperabilitet och vår förmåga att ge och ta emot militär hjälp i händelse av kris. Frågan är nu hur vi ska gå vidare med samarbetet inom de europeiska stridsgrupperna. Det har länge funnits frågetecken när det gäller viljan att faktiskt använda stridsgrupperna, men även när det gäller finansieringen. Stridsgrupperna har heller aldrig satts in i ett skarpt läge. I det läge där nu befinner sig, med en ökad säkerhetspolitisk spänning i närområde, måste vi också fråga oss om deltagande i EU:s stridsgrupper är det bästa sättet att utnyttja våra resurser. Med anledning av ovanstående vill jag fråga försvarsminister följande: Vilka åtgärder avser försvarsministern att vidta när det gäller framtida deltagande i EU:s stridsgrupper?
fr · H4114 · 2016-09-13 00:00:00 — Fråga 2016/17:4 Effektivisering av gränskontroller i av (L) till Statsrådet (S) infördes gränskontroller på . Kontrollerna utförs genom id-kontroller på och genom gränskontrollen i Hyllie. Det var en nödvändig åtgärd i ett extraordinärt läge med stora flyktingströmmar. Mot bakgrund av att gränskontrollerna i medför väsentligt längre restider påverkas den ekonomiska integrationen mellan och negativt. Därför har det sedan id-kontrollerna infördes diskuterats att förändra utformningen av kontrollerna för att minimera effekterna på arbetspendlingen. I en interpellationsdebatt framförde statsrådet att regeringen arbetar med frågan. I ett skriftligt svar framförde ministern samma sak. Jag kan , , konstatera att gränskontrollerna inte har förändrats. Det kan enbart tolkas som att regeringen inte ser den ekonomiska integrationen i och dess betydelse för och . Med anledning av ovanstående ställer jag följande fråga till statsrådet : Avser statsrådet att vidta åtgärder för att förändra utformningen av gränskontrollerna för att underlätta resandet över bron, och när kan vi i så fall förvänta oss att se resultatet?
fr · H41140 · 2016-09-23 00:00:00 — Fråga 2016/17:40 Nedskräpning med fimpar av (S) till Miljöminister (MP) Skräp i parker och på gator och torg är tyvärr en vanlig syn. Och det finns ett speciellt skräp som det formligen kryllar av, nämligen fimpar. slängs 2,7 miljoner fimpar på marken i . Håll Rents undersökningar visar att det slängs 1 miljard fimpar på våra gator och torg, 1 000 000 000. Det motsvarar drygt 13 000 badkar fyllda med stinkande fimpar. Mätningar visar att av allt skräp i stadsmiljöer är fimpar – ett giftigt skräp som det är helt riskfritt för rökaren att kasta på gatan, trots att det infördes böter för att tydligare visa att det är fel att skräpa ned. Men fimpen undantogs av obegriplig anledning från att räknas som grund för böter. Min fråga till miljöministern är: Pågår det något arbete med att försöka komma till rätta med detta stora miljöproblem?
fr · H41141 · 2016-09-23 00:00:00 — Fråga 2016/17:41 Regeringens beredning av förslag gällande företagsbeskattning av (M) till Finansminister (S) Alliansregeringen tillsatte , med uppdrag att komma med förslag till en ny utformning av företagsbeskattningen, så att företagande, investeringar och sysselsättning gynnas och den svenska bolagsskattebasen skyddas. Kommitténs slutbetänkande (SOU 2014:40) överlämnades . Regeringen meddelade att man inte ansåg att förslag kunde genomföras i sin dåvarande form. Man avsåg i stället att vidareutveckla en modell som tar avstamp i ett av de två alternativa förslag som beskriver. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : När avser finansministern att återkomma till med förslag gällande ny företagsbeskattning?
fr · H41142 · 2016-09-23 00:00:00 — Fråga 2016/17:42 och marknäten av (M) till Statsrådet (MP) överlämnade en rapport till regeringen om det statliga företaget verksamhet (dnr 3.1.1-2015-0901). I den finns ett flertal rekommendationer till regeringen för hur ägarstyrningen för ska kunna bli bättre. Rapporten inkluderade två uppmaningar om att staka ut den politiska viljan för vad ska ägna sig åt över huvud taget. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet och regeringen att följa rekommendationer avseende ?
fr · H41143 · 2016-09-23 00:00:00 — Fråga 2016/17:43 Flygets utsläpp och förhandlingarna i av (V) till Statsrådet (MP) Utsläppen från den internationella flygsektorn är troligen de snabbast växande utsläppen i världen räknat per sektor. har de ökat med . Hade flygsektorn varit ett land hade det varit världens sjunde största utsläppare. Även i växer utsläppen från vårt utrikesflygande snabbt, och dess klimatpåverkan är nu ungefär lika stor som de samlade utsläppen från personbilar. Dessvärre har vi inga konkreta styrmedel för att minska dessa utsläpp. Det var en besvikelse att inte landade i något minskningsåtagande för det internationella flyget. I stället hänvisas det till det internationella luftfartsorganet . inleds i , . Där hoppas man kunna komma överens om åtgärder för att minska utsläppen från flyget. Men enligt medieuppgifter (bland annat ) handlar huvudförslaget inte konkret om att minska utsläppen utan i stället om att kompensera de växande utsläppen med åtgärder i andra länder genom uppköp av krediter (på engelska ”offsetting”). Risken är överhängande att det inte blir några konkreta minskningsmål eller skarpa åtgärder för att minska utsläppen från flygsektorn. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet följande: Kommer att stödja ett förslag i som är baserat på uppköp av utsläppskrediter i stället för konkreta reduktionsmål och verkliga minskningsåtgärder?
fr · H41144 · 2016-09-23 00:00:00 — Fråga 2016/17:44 Dödförklaring av (M) till Finansminister (S) Om någon som är försvunnen kan befaras vara död får han eller hon under vissa förutsättningar dödförklaras. Bestämmelser om dödförklaring finns i lagen (2005:130) om dödförklaring. Det är som beslutar i ärenden om dödförklaring. Ansökan om dödförklaring görs på en särskild blankett och lämnas till . Om en person har försvunnit och befaras ha omkommit utan att det finns några som helst tecken på vad som inträffat eller bevisningen inte är tillräckligt stark får frågan om dödförklaring tas upp tidigast efter försvinnandet. Om det gäller en person som är folkbokförd i och är registrerad som gift i folkbokföringen måste ett ändrat civilstånd styrkas. Det innebär att om exempelvis en kvinna som är registrerad som gift uppger att hennes make har dött i utlandet måste dödsfallet styrkas. För att uppgifterna ska anses styrkta krävs att de handlingar om dödsfallet som visas upp har ett högt bevisvärde. När det gäller handlingar utfärdade i länder som till exempel anser svenska myndigheter att de som regel har lågt bevisvärde. Konsekvenserna för de familjer där anser att bevisvärdet är för svagt är enorma. Det kan bland annat innebära att barnen till de drabbade familjerna inte kan beviljas pass, då polisen kräver bägge vårdnadshavarnas medgivande för att utfärda pass, vilket är en omöjlighet, eller att maka/make inte har möjlighet att gifta om sig, då personen i fråga redan är folkbokförd som gift. Att anser att en avliden person fortfarande lever påverkar de anhöriga mycket. Exempelvis kan pensioner fortsätta att betalas ut, medan efterlevandebidrag till minderåriga barn uteblir. Därför bör man underlätta för de familjer som är drabbade, i stället för att försvåra för de anhöriga att gå vidare. Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställa följande fråga till finansminister : Hur avser ministern att skyndsamt se över möjligheterna för undantag för personer som kommer i kläm på grund av att svenska myndigheter inte godkänner vissa länders handlingars bevisvärde vid dödförklaringar?
fr · H41145 · 2016-09-27 00:00:00 — Fråga 2016/17:45 Långa godstransporter av (C) till Statsrådet (S) kördes av transporterna på fossila bränslen, vilket resulterade i att transportsektorn stod för av utsläpp av växthusgaser. Det är därför ingen tvekan om att transportsektorn är en nyckel för att minska totala klimatpåverkan. Det finns stora miljö- och samhällsnyttor att tillvarata genom att möjliggöra transport av tyngre, längre och mer transporteffektiva fordon på det svenska väg- och järnvägsnätet. som ledig kapacitet utnyttjas mer optimalt, och utsläppen av bland annat koldioxid minskar, förbättras konkurrenskraften för transportberoende näringar. En rad olika studier och försök visar att längre och tyngre fordonståg än de som tillåts har potential att minska utsläppen med mellan (i genomsnitt ) per transporterat ton. Lagstiftningen för 74 tons godstransporter inom svensk normallängd, alltså , har utretts och testats . Där hoppas vi att regeringen tar sitt förnuft till fånga och landar i ett klimatsmart beslut. Med även med längre fordon, som inte nödvändigtvis innebär tyngre fordon, kan mycket stora miljövinster göras. I har vi gjort lyckade försök med fordon som är längre än . Mellan och har en kombination kört med mycket lyckade resultat. Försöket pågår med flera forskningsuppgifter. Men hotas denna enda längre kombination att stängas ned , när den nu gällande föreskriften går ut. lämnades en begäran in till Transportstyrelsen om förlängning av det lyckade försöket. Denna har inte behandlats, med hänvisning till att regeringen ska besluta om ett förenklat förfarande. Utan beslut från regeringen om att medge dispenser för tekniska försök med längre fordonskombinationer riskerar testverksamheten att stanna av helt. Åkerier har investerat i ny teknik som ännu inte har kunnat testas. Med anledning av detta vill jag fråga till statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att tillåta utökade försök med långa godstransporter?
fr · H41146 · 2016-09-27 00:00:00 — Fråga 2016/17:46 Fikru hälsotillstånd av (V) till Utrikesminister (S) Jag vill börja med att tacka utrikesministern för svaret på mina tidigare skriftliga frågor om Fikru situation (2015/16:1212 och 2015/16:1400). Utrikesministern har svarat att ambassaden följer utvecklingen noga och besöker Fikru Maru regelbundet. Fikru Maru ligger nu på sjukhus, och hans tillstånd är allvarligt. fortsätter den rättsvidriga processen emot honom. Gång på gång skjuts domstolsbeslut upp, och han är nu utsatt för omvänd bevisföring eftersom han ska bevisa sin oskuld. Om läget var allvarligt tidigare, på grund av den inhumana och undermåliga rättsprocessen emot honom, så är det än allvarligare . Fikru är nu intagen på sjukhus, och hans hälsa är mycket dålig. Hans tillstånd kräver läkarvård som han inte kan få i . Jag utgår från att ambassaden gör allt vad man kan för honom på plats. Regeringen har vidtagit åtgärder, men de har visat sig vara otillräckliga. Med anledning av Fikrus akut dåliga hälsotillstånd, men också av den omvända bevisföringen emot honom, vill jag fråga utrikesminister följande: Vad avser utrikesministern att göra för att intensifiera regeringens insatser för att få Fikru Maru frisläppt och få hem honom så att han kan få adekvat vård?
fr · H41147 · 2016-09-27 00:00:00 — Fråga 2016/17:47 Snabbspår för nyanlända av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) lanserade regeringen de så kallade snabbspåren, en arbetsmarknadspolitisk åtgärd avsedd att förkorta den tid det tar för nyanlända att etablera sig på arbetsmarknaden. Regeringen bjöd in arbetsmarknadens parter till samtal, och har ett antal överenskommelser slutits mellan fack och arbetsgivare. finns det 14 snabbspår för upp till 20 olika yrken. Resultatet är minst sagt nedslående. efter det att det första snabbspåret presenterades visar siffror från Arbetsförmedlingen att endast 2 400 personer deltar i regeringens största integrationspolitiska satsning. Det är dessvärre inga uppmuntrande siffror, i synnerhet med tanke på stora integrationsutmaningar framöver. är i stort behov av en jobbpolitik för alla de människor som beviljats uppehållstillstånd och som ska ut på arbetsmarknaden för att hitta sitt första jobb. mer än någonsin behövs verkningsfulla reformer. Dessvärre verkar regeringen sakna svar på dessa fundamentalt viktiga framtidsutmaningar. Med anledning av ovanstående vill jag fråga arbetsmarknads- och etableringsminister : Vad avser ministern och regeringen att vidta för typ av åtgärder för att få nyanlända i jobb och sysselsättning?
fr · H41148 · 2016-09-27 00:00:00 — Fråga 2016/17:48 Krav på ansvarsskyldighet av (L) till Utrikesminister (S) Yttrandefriheten är fortsatt restriktiv i . I norra sker kontinuerliga övergrepp mot de mänskliga rättigheterna, och människorättsförsvarare hotas, utsätts för våld och drivs på flykt. Denna region är ett av mest instabila områden och innefattar även , där läget blivit alltmer kritiskt. Under den tjetjenske ledaren har ett brutalt skräckvälde gradvis byggts upp. Toleransen för kritik är lika med noll. Att människorättssituationen blir allt sämre i har en negativ inverkan på säkerhet. Således bör stödet för människorättsförsvarare vara en prioritet för svensk utrikespolitik, även ur ett säkerhetspolitiskt perspektiv. attackerades en buss med ryska och utländska journalister, samt personal från en människorättsorganisation. Detta skedde nära gränsen till , och ombord på bussen fanns korrespondent . Passagerarna utsattes för fysiskt våld, deras kameror blev sönderslagna, och angriparna tände eld på bussen. Eftersom en svensk journalist har blivit angripen har regeringen ett särskilt ansvar att se till att det fria ordet värnas och att det sker en grundlig utredning. är det oftast utförarna – inte de som beställt attacken – som bestraffas i efter angrepp mot oliktänkande. I och med att den förvärrade människorättssituationen i är ett problem för svensk utrikes- och säkerhetspolitik, och att en svensk journalist blivit attackerad, så bör den kritiska situationen i vara en prioritet för regeringen. Det är även viktigt att kräver att de som beställde attacken också ställs inför rätta. Mot bakgrund av detta vill jag fråga utrikesminister : Vad avser utrikesministern att göra konkret för att de skyldiga ska ställas inför rätta och för att ska garantera människorättsförsvarares säkerhet ?
fr · H41149 · 2016-09-27 00:00:00 — Fråga 2016/17:49 Insatser inom de finansiella samordningsförbunden av (M) till Socialförsäkringsminister (S) Nedanstående går att läsa i den lagda budgetpropositionen . ”Finansiell samordning genom samordningsförbund syftar till att ge individer som är i behov av samordnade rehabiliteringsinsatser stöd så att dessa uppnår eller förbättrar sin förmåga att utföra förvärvsarbete. Finansiell samordning genom samordningsförbund är en frivillig samverkan mellan , Arbetsförmedlingen, landsting samt en eller flera kommuner. fanns det 83 samordningsförbund som omfattar 244 av 290 kommuner. Av resurserna till samordningsförbunden ska bidra med statens andel motsvarande hälften av medlen. Landsting och kommuner ska bidra med varsin fjärdedel. uppgick de statliga medlen till och dessa bedöms förbrukas i sin helhet. Utgifterna beräknas till .” Samordningsförbunden anställer ingen egen personal för att arbeta i samverkande insatser, utan personal från medlemmarna frigörs på hel- eller deltid. Förbunden ersätter medlemmarna för faktiska kostnader. har informerat samordningsförbund om att framöver kommer att kräva full ersättning för sin personalinsats, vilket även innebär overheadkostnader. Timpriset ska uppgå till , dvs. en månadskostnad på . Man hänvisar till avgiftsförordningen. Förändringen är ensidig och ganska plötslig. Om genomdriver detta kommer de andra medlemmarna (landsting och kommuner) sannolikt att kräva detsamma, vilket då kraftigt kommer att öka kostnaderna för de finansiella samordningsförbunden och därmed kraftigt minska antalet insatser. Jag vill med anledning av detta fråga socialförsäkringsminister följande: Vilka åtgärder avser ministern att vidta när staten (i form av i detta fall) kräver full kostnadsersättning inklusive alla overheadkostnader för att medverka i insatser via samordningsförbund där man ingår som medlem? Detta skulle innebära ökade kostnader för samordningsförbunden och därmed minska antalet insatser.