ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H411358 · 2016-11-17 00:00:00 — Fråga 2016/17:358 Laxfiske i södra av (S) till Statsrådet (S) fattade Havs- och vattenmyndigheten beslutet att yrkesfisket efter lax i öppet hav i skulle fasas ut. Beslutet har fått stora konsekvenser för yrkesfiskare eftersom det inte går att bedriva ett hållbart blandfiske, vilket hade varit gynnsamt för såväl yrkesfisket som för enskilda fiskarter, såsom torsken, i och med att torsken för många fiskare blir den enda kvarvarande arten som man får fiska efter. Jag vill med anledning av detta ställa följande fråga till landsbygdsministern: Vilka initiativ är statsrådet beredd att ta för att verka för att ge yrkesfiskare samma förutsättningar att fiska efter lax som övriga yrkesfiskare runt har?
fr · H411359 · 2016-11-21 00:00:00 — Fråga 2016/17:359 Framtidens vattenbrist av (L) till Statsrådet (MP) Världssamfundet har många stora utmaningar framöver. En av dessa gäller tillgången till vatten. förutspås hälften av världens befolkning leva i områden med brist på färskvatten, trots att två tredjedelar av jordens yta är täckt av vatten. går det att tala om en vattenkris. Miljarder människor drabbas av svår torka. Ofta är problemen som störst där statliga institutioner inte finns närvarande och goda policyer lyser med sin frånvaro. För även om vattenbristen till stor del beror på klimatförändringar förvärras situationen dels av ineffektiv användning och återvinning av det färskvatten vi har och dels av protektionistiska subventioner och regler. En stor del av vattnet används i jordbruk och köttproduktion, och på ett ineffektivt sätt. Det är oroande, eftersom matproduktionen i och med befolkningstillväxten beräknas öka . Grödor som behöver mycket vatten, exempelvis avokado, odlas i det torra i stället för att köpas in från länder med mer passande klimat. Det borde vara olönsamt, men på många platser betalar företagare och lantbrukare inte för sitt slöseri. När något är för billigt är risken att det inte tas till vara. Därför behöver vi nya system, men också mer handel över gränser för att effektivisera vattenanvändandet. är det viktigt att snabbt finna en väg framåt. I har man infört ett fungerande system med vattenrättigheter. Det innebär att landägare får handla med en del i det totala vattenanvändandet, på samma sätt som stater kan handla med utsläppsrätter. Jag vill fråga statsrådet : Hur avser statsrådet att arbeta för att framtidens vattenbrist ska elimineras?
fr · H411360 · 2016-11-21 00:00:00 — Fråga 2016/17:360 Undantag vid skogsavverkning av (M) till Miljöminister (MP) , tidigare skogsprofessor vid SLU i , menar att myndigheter lägger ribban för lågt och kräver avverkningsförbud även för arter som nationellt är ohotade. Tidningen har rapporterat kring hur artskyddsförordningen kan kosta skogsägare miljonbelopp. menar här att myndigheterna bör vara mer restriktiva när de beslutar om avverkningsförbud som skulle innebära stora ekonomiska konsekvenser för skogsägare. Det är förstås vansinnigt att beviskraven i vissa fall tycks vara så låga att det leder till många undantag för skogsavverkning. En väg skulle enligt vara att inte tillämpa artskyddsförordningen för arter som inte är rödlistade eller prioriterade av andra skäl. Det är helt enkelt fel att prioritera arter som inte är hotade. Med anledning av ovanstående vill jag fråga miljöminister : Är ministern beredd att ta initiativ till att öka beviskraven i fall där det inte handlar om arter som uppenbart är hotade, eller att vidta någon annan åtgärd för att göra artskyddsförordningen ska tillämpas mer restriktivt?
fr · H411361 · 2016-11-22 00:00:00 — Fråga 2016/17:361 Illegal trafikskoleverksamhet av (S) till Statsrådet (S) Enligt () finns det problem med illegala trafikskolor i hela landet. Dessa trafikskolor saknar oftast tillstånd från Transportsstyrelen om att bedriva verksamhet och har endast handledare i stället för utbildade trafiklärare. Inga avgifter betalas till Transportstyrelsen, det finns ingen insyn eller rättigheter för eleverna, och allt betalas svart. består dessa verksamheter av privatpersoner som arbetar enskilt eller i grupp och som livnär sig på svart trafikskoleverksamhet. Det är alternativ som erbjuder undervisning på andra språk än bara engelska och svenska. Det här är en bransch med osund konkurrens, där säkerheten för både elever och för trafiken är i fara. Många av de elever som kör med oseriösa förare klarar oftast inte heller uppkörningen, eftersom kvaliteten i undervisningen är väldigt låg. finns det ungefär 6 000 fordon med dubbelkommando i , och endast hälften har tillstånd för övningskörning. Dessa förare kör ofta med bilar som inte är registrerade eller med privata bilar som är elevernas. Bilarna upptäcks oftast av vid uppkörningen. Samma bil kan dyka upp med olika elever som har vant sig vid att köra just den bilen. Då man kollar upp registreringen står bilen skriven på en skyddad identitet. , i samarbete med och Transportsstyrelsen, har förslag på ett alternativt lärarprotokoll där handledaren krävs på identifiering inför varje körlektion. Detta skulle kunna ske via e-legitimation. Ett annat förslag är att minska antalet handledartillstånd till ca 5–6 tillstånd i stället för 15, som det är . Dispenser kan lämnas av Transportstyrelsen i speciella fall. Det är bra att vi nu föreslår studielån till körkort, men vi bör vidta åtgärder för att få bort den illegala verksamheten med oseriösa förare och illegala trafikskolor. Ett sätt att lösa problemet är att endast bevilja CSN lån till trafikskolor med tillstånd från Transportsstyrelsen, så att inte oseriösa aktörer plockar ut pengarna. Det bör även finnas skärpta straff för den som kör utan handledartillstånd, och bilar med dubbelkommando bör endast beviljas för registrerade trafikskolor. Sammanfattningsvis måste åtgärder vidtas, så att de seriösa trafikskolorna kan fungera och därmed trafiksäkerheten för alla förbättras. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att vidta några åtgärder för att komma till rätta med problemen med illegala trafikskolorna?
fr · H411362 · 2016-11-21 00:00:00 — Fråga 2016/17:362 Skyddet av vatten av (S) till Miljöminister (MP) Sjön är en av våra största och viktigaste sötvattensreservoarer och försörjer många kommuner med dricksvatten. tas vatten ur . Det motsvarar cirka en halv promille av sjöns volym, eller av sjöns yta. maxdjup är , medeldjupet är . Det tar för allt vatten i sjön att bytas ut. Fler kommuner vill också ha vatten , till exempel kommun. Vi talar alltså om ett ökat uttag av sötvatten och om att sjön blir ännu viktigare i vattenförsörjningen. smeker utmed och har givetvis en miljöpåverkan. Vi har en stor debatt om Försvarsmaktens övningar över och vilka föroreningar som därmed tillförs. Mest alarmerande är dock uppgifterna om mikroplastpartiklar i . Klart mest plastpartiklar fann forskarna i de södra delarna av sjön, cirka tio stycken per kubikmeter vatten. Partiklarna blev sedan färre ju längre norrut i sjön de kom. Längst upp i norr var fann forskarna en till två partiklar per kubikmeter. I har undersökningar visat på en partikel per kubikmeter i genomsnitt. Plastpartiklar, i både insjöar och hav, utgör ett uppenbart hot mot de varelser som finns i eller söker sin föda i vattnen. Hotet når också de landlevande genom att de dricker sötvatten eller äter det som kommer från vattnet. Givetvis lagras därmed ämnen från plasten i kropparna och torde påverka både hälsa och reproduktionsförmåga. Behövs ett starkare skydd för vatten, och bör ytterligare statliga åtgärder sättas in för att säkra ett rent och hälsosamt Vätternvatten även ? Det är en fråga som jag tror att många ställer sig mot bakgrund av både försvarsmaktsdebatten och rapporten om höga halter av plastpartiklar. Min fråga till miljöministern är: Tänker ministern ta några initiativ för att verka för ett starkare skydd av vatten, och vilka åtgärder avser ministern i sådana fall vidta?
fr · H411363 · 2016-11-21 00:00:00 — Fråga 2016/17:363 Hastighetssänkningen av (S) till Statsrådet (S) har aviserat hastighetssänkningar på närmare av det svenska landsvägsnätet under innevarande planperiod (2014–2025). Sträckan uppges motsvara av de statliga 90-vägarna. Förslaget upplevs som riktat mot landsbygdens invånare, som genom förslaget tycker sig få sämre tillgänglighet till arbetsplatser, utbildning, samhällsservice, vård och omsorg. Det kan också bli en negativ påverkan på ekonomin och företagsklimatet i de berörda regionerna då restider och reseomkostnader ökar. Initiativet och beslutet ligger hos , som dock borde föra mer dialog med kommuner och olika intresseorganisationer innan ett dylikt beslut tas. Vi har redan till exempel från vargjaktsfrågan ett exempel på hur illa det blir när myndigheters beslut inte uppfattas som legitima i lokala och regionala miljöer. Det är kanske bättre att medborgarna får köra än att sänka till 80, vilket gör att en stor grupp känner sig provocerad och tänker ”nu skiter vi helt i hastighetsbegränsningarna”. Har samlat berörda kommuner länsvis? Har det gjorts någon form av remiss till olika intresseorganisationer som professionellt verkar kring motortrafik, trafiksäkerhet etcetera? Varför får civilsamhället så sällan göra sin röst hörd i myndighetssfären? Frågorna är många, både principiellt och i detta enskilda fall. Trafiksäkerhet är alltså inte bara en fråga om tekniska lösningar eller något som staten kan tvinga fram med dekret. Vikten av folkligt stöd och vilja till regelefterlevnad bland medborgarna tycks ständigt underskattas av våra myndigheter. Motormännen har i sin kritik pekat på att det finns en mängd åtgärder som var för sig och tillsammans påtagligt kan öka säkerheten på det befintliga landsvägsnätet. Många av dessa kan utföras direkt utan betydande merkostnader, och andra kan utföras i samband med det regelbundet återkommande beläggningsarbete som alltid behöver utföras på vägarna. Åtgärderna kan vara sådant som mitträffling (för att varna trafikanten om att fordonet är på väg över till mötande körfält), kanträffling, åtgärdande av feldoserade kurvor, åtgärdande av för låga eller sneda vägräcken, vägrensbreddning och vägrensförstärkning, förbättrad dikesrensning liksom utbyte av äldre stolpar och skyltar som inte ger efter vid påkörning av fordon. Miljöbelastningsargumentet är inte särskilt relevant; hastighetssänkningen ger en högst marginell miljönytta. Med en växande nybilsförsäljning går vi dessutom mot en fordonsflotta som är säkrare och bränslesnålare än någonsin förut. Frågan är också om övergången från 90 till 80 är tänkt som något permanent eller temporärt. Statsrådet bör ta tömmarna i frågan och t.ex. fråga ut om hur dialogen kring hastighetssänkningen har skötts med berörda kommuner och olika intresseorganisationer. Jag vill med anledning av ovanstående fråga statsrådet : Tänker statsrådet ta några initiativ med anledning av det som har framförts?
fr · H411364 · 2016-11-22 00:00:00 — Fråga 2016/17:364 Högre bärighetsklass för högkapacitetsfordon av Per Klarberg (SD) till Statsrådet (S) presenterade de vägsträckor som är aktuella för införande av en högre bärighetsklass. Bara vägar som inte konkurrerar med andra trafikslag är aktuella. Åkerier ska lasta om till lättare fordon, eller till järnväg eller sjöfart, så snart en teoretisk möjlighet till omlastning föreligger. Utpekat vägnät är därför litet och osammanhängande, och åkerier har flaggat för att vägnätet är för litet för att investera i nya fordonskombinationer. Med ett så litet vägnät kan inte heller samhället dra nytta av de vinster effektivare transporter medför. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Är det statsrådets bedömning att det föreslagna vägnätet kan få en reell effekt för tunga transporters effektivitet och skapa förutsättningar för svenska åkerier att investera i nya fordonskombinationer? Avser statsrådet att verka för att BK4-vägnätet ska bli större framöver?
fr · H411365 · 2016-11-22 00:00:00 — Fråga 2016/17:365 Översyn av regelverket kring balanskravet och god ekonomisk hushållning i kommunerna av (M) till Statsrådet (S) Nästan debatteras kommunerna tuffa situation och utmaningar. Det gäller ekonomi, nybyggnation för att kunna ta emot nyanlända, försenade ersättningar från och mycket annat. Ekonomiskt står kommunerna inför många utmaningar. Befolkningen spås öka kraftigt och främst bland barn och unga, och kostnaderna kommer att öka drastiskt . Kommunernas pensionsförpliktelser har diskuterats och i utredningen ändamålsenlig redovisning (SOU 2016:24) lämnas förslag till förändringar i redovisning av dessa förpliktelser. SKL (Kommuner och Landsting) har i sitt remissvar pekat på att om dessa förändringar i redovisningen av pensionsförpliktelser införs, är det av stor vikt att det skyndsamt görs en översyn av balanskrav inför de föreslagna förändringarna. Jag instämmer i att regelverket kring balanskravet och "en god ekonomisk hushållning" skyndsamt bör ses över, så att anpassningar av dessa kan komma i samband med ett eventuellt införande av förändrade redovisningsregler avseende pensionsförpliktelser i kommunernas redovisningar. Mot den bakgrunden vill jag fråga statsrådet : Är statsrådet beredd att ta initiativ till en översyn av regelverket kring balanskravet och "en god ekonomisk hushållning" i enlighet med yttrandet från SKL?
fr · H411366 · 2016-11-23 00:00:00 — Fråga 2016/17:366 Statsbidrag till enskild väghållning av (L) till Statsrådet (S) På många håll i landet finns orter med enskilda vägar. Om sträckningen är kortare än en kilometer utgår inga statsbidrag till driften. Det är oftast inte ett problem och driften är hanterbar. I vissa fall finns dock behov av större åtgärder. Det kan handla om till exempel broar som kräver en ombyggnad. Stenkistor rasar och risk uppkommer att broar till och med kan kollapsa. En ny bro kan kosta , vilket blir en betungande och ibland oöverkomlig kostnad för en liten samfällighet. föreslog att det ska bli möjligt att erhålla statsbidrag som ett engångsbelopp till kostsamma investeringsåtgärder även för vägar som är kortare än en kilometer. menar att det är möjligt om förordningen (1989:891) om statsbidrag till enskild väghållning revideras. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Avser statsrådet att vidta åtgärder för att i enlighet med förslag göra det möjligt för enskilda väghållare att få statsbidrag vid större underhållsåtgärder?
fr · H411367 · 2016-11-23 00:00:00 — Fråga 2016/17:367 Stadsutveckling av Skånberg (KD) till Statsrådet (MP) Regeringen har tillsatt en statlig samordnare med uppgiften att identifiera kommuner där det finns framtagna planer för en större mängd bostäder som av något skäl inte kan genomföras. Samordnaren bär också uppgiften att identifiera områden för helt nya städer. Vägledande i arbetet är en storskalighet som förutsättning för produktionen av bostäder i av akut bostadsbrist. Risken med storskaliga projekt är emellertid stadsmiljöer som till utförandet präglas av monofunktionalitet, bristande skönhet och otillfredsställande hållbarhet. påtalade tre arkitekter från Okidoki arkitekter i debatt behovet av en stadsplanering som i stället främjar hållbara och attraktiva stadsmiljöer där människor erhåller hög livskvalitet. Arkitekterna efterlyste utarbetade detaljplaner som görs innan marktilldelning för att ge små aktörer bättre förutsättningar att delta i köpet av mindre enheter utifrån ett fast pris. Utgångspunkten för arkitekterna har varit erfarenheterna av Vallastaden i där man delat in marken i mindre fastigheter och sålt den med färdiga detaljplaner. I stället för pris har köpande företag preciserat erbjudanden baserade på kvalitativa idéer för de fastigheter man planerar uppföra. har under markförsäljningen styrt mot variation i lägenhetsstorlekar samt verksamheter i bottenvåningar. Med ett poängssystem premierade kommunen budgivare som med innovativa lösningar mötte kvalitetskraven. Vallastaden har från idé till inflyttning attraherat 40 olika aktörer som uppför 1 000 bostäder. Vallastaden är nominerade till såväl Planpriset som Villapriset. I artikeln ställde de tre arkitekterna tre frågor om framtidens stadsmiljöer till bostadsministern och miljöministern som sedan aldrig replikerades av regeringen. Frågorna efterlyste förändrade kommunala arbetsprocesser för att inkludera nya och innovativa aktörer, samt ett ansvarstagande för de samhällskostnader som dagens storskaliga och monofunktionella stadsmiljöer ger till framtiden. I uppdraget till den statliga samordnaren ska exploateringarnas lämplighet och hållbarhet analyseras utifrån ett regionalt perspektiv och då avseende arbetsmarknad, befolkning, transportsystem och pendlingsmönster. I analysens beståndsdelar ingår alltså endast dessa funktionella aspekter, däremot saknas en uttryckt ambition att vilja att uppnå en småskalighet och variation för en diversifierad stadsdel. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Är statsrådet, med anledning av regeringens tillsatta uppdrag där större nybyggda stadsmiljöer utgör en målsättning, beredd att ta några initiativ för stadsmiljöer i enlighet med de som framförts av de tre arkitekterna?
fr · H411368 · 2016-11-23 00:00:00 — Fråga 2016/17:368 Vattenkraften och energiöverenskommelsen av (M) till Miljöminister (MP) Vattenkraften är ett viktigt fundament i svensk elproduktion. Vattenkraften bidrar med uppemot hälften av den el som produceras i och är dessutom en viktig regulator för att balansera svängningarna i produktionen av annan förnybar el, såsom vindkraft och solkraft. Tyvärr har det funnits stor osäkerhet kring vattenkraftens förutsättningar, bland annat kopplat till den tidigare genomförda vattenverksamhetsutredningen. I energiöverenskommelsen understryks vattenkraftens viktiga roll: ”Vattenkraften spelar en central roll för förnybara elförsörjning. En fortsatt hög produktion av vattenkraft är en viktig del i arbetet för att uppnå en ökad andel el från förnybara energikällor såsom vind- och solkraft.” Bland annat genom de skatteförändringar som ingår i överenskommelsen kommer vattenkraften att ges bättre förutsättningar framöver. Det finns därmed bred politisk samsyn kring att värna vattenkraften och dess förutsättningar, inte minst med tanke på dess avgörande roll i klimatpolitiken. och Havs- och vattenmyndigheten har presenterat ett gemensamt förslag till ”Nationell strategi för hållbar vattenkraft”, där det finns en strävan att balansera såväl energi- och klimatintresset som miljöintresset. Det innebär att vattenkraften förses med moderna miljötillstånd, och möjliggörs en avvägning mellan miljöintressen och energiambitioner. har energibranschen påbörjat arbetet med att utforma en finansieringsmodell som ska kunna delfinansiera åtgärder kopplade till implementeringen av en nationell strategi. Regeringen har dock ännu inte gett besked när det gäller om och hur förslaget till nationell strategi ska implementeras i den kommande vattenverksamhetspropositionen. Med anledning av detta vill jag fråga miljöminister : På vilket sätt avser statsrådet och regeringen att säkerställa att mål och intentioner i energiöverenskommelsen avseende vattenkraften kan fullföljas också i samband med att den kommande vattenverksamhetspropositionen läggs på bord?
fr · H411369 · 2016-11-23 00:00:00 — Fråga 2016/17:369 Nytt lots- och farledsavgiftssystem av Boriana (M) till Statsrådet (S) förslag till ett nytt lots- och farledsavgiftssystem har fått omfattande kritik av de allra flesta remissinstanser eftersom det innebär betydligt högre kostnader för kunderna. Skogsindustrierna, Svemin, IKEM, och Näringslivets Transportråd har utryckt farhågor om att ”de aviserade höjningarna riskerar att leda till en negativ spiral med minskad sjöfrakt, vilket i sin tur skulle tvinga till allt kraftigare avgiftshöjningar med syfte att säkerställa sina intäkter”. Sjösättningen av de nya avgifterna har skjutits upp till . Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att ge i uppdrag att arbeta om förslaget så att det inte motverkar regeringens ambition om förflyttning av gods till sjövägen?
fr · H411370 · 2016-11-23 00:00:00 — Fråga 2016/17:370 Hästens bidrag till öppna landskap av (M) till Statsrådet (S) Hästen bidrar till öppna landskap precis som andra betande djur men är inte en stödgrundande djurenhet. Vilka skäl har vänsterregeringen för det? Den svaga vänsterregeringen tycks inte ha några framtidsvisioner eller strategier för hur hästen, som är en framgångsrik brygga mellan stad och land, ytterligare kan bidra till landsbygdsutveckling, integration, social hållbarhet och bättre hälsa för att nämna några positiva effekter. Enligt EU:s förordning 1305/2013 om stöd för landsbygdsutveckling bör stöden till jordbrukare i bergsområden och i andra områden med naturliga eller andra särskilda begränsningar, genom främjande av fortsatt användning av jordbruksmark bidra till att bevara landsbygden och bevara och främja hållbara jordbrukssystem. Även ersättningen för LFA och vall syftar till att främja det landsbygdsbevarande arbetet, bevara och främja hållbara jordbrukssystem och bidra till att uppfylla miljökvalitetsmålen. Hästens egenskaper som betesdjur medför en landskapsvårdande insats och hästen är därtill anpassad för att beta på andra marker, med exempelvis lägre näringsinnehåll, än vad många nötkreatur och får kräver. Hästen lämpar sig även väl för växelbete med andra djurslag, vilket visat sig kunna bidra till sänkt parasittryck i markerna, mindre behov av avmaskning samt därmed minskad resistens. Trots dessa positiva egenskaper med direkt koppling till ovan nämnda stödsystem är hästen inte en stödgrundande djurenhet i landsbygdsprogrammet. Det visar på brister i systemet och behöver åtgärdas; för att inte hästnäringen, som har liknande krav på sig som övrig djurnäring men inte samma ersättningsmöjligheter, ska förfördelas behöver man se över hur hästen kan implementeras som stödgrundande djurenhet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att vidta konkreta åtgärder för att förbättra hästnäringens villkor i allmänhet och göra hästen till stödgrundande djurenhet på lika villkor som andra betande djur i synnerhet?
fr · H411371 · 2016-11-23 00:00:00 — Fråga 2016/17:371 Budapestkonventionen av (M) till Statsrådet (S) it-brottskonvention CETS no. 185 (Budapestkonventionen) syftar huvudsakligen till att harmonisera lagstiftning och förenkla internationellt samarbete gällande cyberbrottslighet. Konventionen avser att fastlägga riktlinjer för nationell lagstiftning på området samt vara ett ramverk för internationellt samarbete mellan de stater som har ratificerat den. undertecknade Budapestkonventionen 2001 men har ännu inte ratificerat den. För de brottsutredande myndigheterna skulle det internationella samarbetet underlättas om ratificerade konventionen. I en rapport från , IT-relaterad brottslighet – polis och åklagare kan bli effektivare (RiR 2015:21), framkommer det att uppmanar alla EU:s medlemsstater att ratificera Budapestkonventionen. Det framkommer även att företrädare för uppger att utredningar om nödvändiga författningsändringar för att kunna tillträda konventionen har genomförts och att ärendet bereds i . Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : När avser regeringen att föreslå för att ska ratificera Budapestkonventionen?
fr · H411372 · 2016-11-23 00:00:00 — Fråga 2016/17:372 74 tons lastbilar av (M) till Statsrådet (S) Ett sätt att minska utsläppen från den tunga trafiken är att göra transporterna effektivare, till exempel genom att tillåta tyngre fordon där mer last kan transporteras per fordon. och Alliansen har därför drivit på för att regeringen ska genomföra förändringar i den riktningen. presenterade en rapport där det preciseras vilka vägar som kan vara aktuella för den tyngre trafiken. Enligt förslaget i rapporten är det bara en mindre del, , av vägnätet som kan bli aktuellt. Bedömningar från berörda aktörer ger vid handen att det med det presenterade förslaget blir svårt eller till och med omöjligt att alls använda 74 tons lastbilar. Därmed skulle hela intentionen med förslaget falla. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet och regeringen att agera för att säkerställa att 74 tons lastbilar blir möjliga att använda i praktiken?