ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H4115 · 2016-09-13 00:00:00 — Fråga 2016/17:5 Kampen mot nätdroger av (M) till Statsrådet (S) Tillgången till droger inte minst via internet är förenad med omedelbar livsfara. Nya designade droger riskerar att ta ännu fler ungas liv. Kampen mot droger måste skärpas. Trots beslut i på allianspartiernas initiativ drar vänsterregeringen åtgärder i långbänk. har, tillsammans med allianspartierna, i drivit på vänsterregeringen att agera i fråga om bland annat familjeklassning av narkotika. Detta trots att Socialdemokraterna och tillsammans med inte bara röstade mot beslutet, utan också reserverade sig mot det. uppmanades regeringen att skyndsamt ta fram lagförslag för snabbare klassningssystem och se över andra åtgärder för att komma till rätta med nätdrogerna. Alltså ett tvådelat beslut – familjeklassning och andra åtgärder för att skärpa kampen. Regeringen och ansvarigt statsråd (S) tillsatte på uppmaning en utredning om nätdroger med mera som ska redovisas . Men har vänsterregeringen godkänt ytterligare en fördröjning av konkreta åtgärder för att skärpa kampen mot droger. Med anledning av ovanstående vill jag fråga ansvarigt statsråd : Vilka konkreta åtgärder avser statsrådet att vidta för att inte fördröja nödvändiga konkreta åtgärder i kampen mot droger som beslutade om?
fr · H41150 · 2016-09-28 00:00:00 — Fråga 2016/17:50 Elever som behöver extra stöd av (M) till Utbildningsminister (MP) presenterade Skolinspektionen en kvalitetsgranskningsrapport (Skolans arbete med extra anpassningar, 2016) som redovisar hur 15 skolor arbetar med anpassningar för de elever i årskurs 4 som behöver stöd. Det är förvisso en begränsad studie men Skolinspektionen menar att den ändå ger en tydlig indikation på hur det ser ut nationellt. Rapporten visar bland annat att det fortfarande, efter lagändringen, inte står helt klart för flera skolor vad som avses med extra anpassningar och hur de ska genomföras med god kvalitet. Rapporten visar också att flera skolor fortfarande håller på med själva implementeringsarbetet. Detta är oroväckande signaler och visar på en situation som inte är hållbar. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utbildningsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att alla barn ska få det stöd och den hjälp de har rätt till?
fr · H41151 · 2016-09-28 00:00:00 — Fråga 2016/17:51 Svenska vapen i kriget mot IS av (SD) till Försvarsminister (S) deltar i en militär utbildningsinsats i norra , som genomförs av koalitionen mot IS och som syftar till att bidra till det irakiska försvarets förmåga att stå emot IS framryckningar. publicerade uppgifter om att svenska vapen överlämnats till kurdiska peshmergaförband. I tidningen står att läsa: ”Vid en befästning från IS positioner talar vi med en högt uppsatt general inom Peshmerga. Mitt i ett samtal om hur striderna mot IS brukar gå till säger generalen att han är mycket tacksam för de vapen som svenskarna levererat till fronten. Vilka vapen talar du om? – Vi har fått 83 stycken anti-tankvapen. Anti-tankvapen, av vilken typ då? – Den modell som har utvecklat. Enligt generalen och två andra källor inom Peshmerga är det engångsvapen av modellen AT-4 som ska ha överlämnats av svenskarna.” Vidare hävdar att frågan om vapnen inte är den enda där bilden av det svenska uppdraget i skiljer sig. Längs med fronten mot IS berättar kurdiska soldater hur svenskarna har hjälpt dem i kriget: ”På flera platser har de flugit med drönare och filmat över IS positioner.” Oavsett om man tycker att svenska soldater bör uppträda längs frontlinjen eller inte och oavsett om man tycker att borde tillhandahålla svenska vapen till de kurdiska styrkorna eller inte är detta inte något riksdag beslutat om. Utbildningsinsatsen är just en utbildningsinsats, som handlar om rådgivning och träning. Med anledning av detta vill jag fråga försvarsminister : Stämmer uppgifterna i om att svenska soldater gett vapen till kurdiska peshmerga och i vilken omfattning deltar de svenska soldaterna längs frontlinjen mot IS?
fr · H41152 · 2016-09-29 00:00:00 — Fråga 2016/17:52 Kommunpoliser och medborgarlöften av (L) till Statsrådet (S) Den nya polisorganisationen trädde i kraft . Att effektivisera och samordna verksamheter var en bärande del i beslut, och inte minst skulle förändringen bidra till en synligare polis som kommer närmare medborgarna. efter beslut kan vi dessvärre konstatera att det tvärtom har blivit färre poliser i yttre tjänst, och man har inte kommit närmare medborgarna. En del i arbetet för att lyckas med målet ovan är att varje kommun tilldelas en kommunpolis, ett slags kontaktperson som ska verka i en lokal miljö, om än inte direkt operativt. Men i flera kommuner brister detta. I kommun, till exempel, sitter kommunpolisen i – därifrån med bil – och detta i kombination med att polisen inte syns i samhället. En kommunpolis och områdespoliser är viktiga förutsättningar för att åstadkomma resultat utifrån det medborgarlöfte som ska tecknas och upprättas mellan polisen och kommunerna. Om inte polisens närvaro fungerar och om inte aktiva åtgärder vidtas fyller medborgarlöftena ingen funktion. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : Är det enligt statsrådets bedömning godtagbart att en kommunpolis för en viss kommun har sitt tjänsteställe i en helt annan kommun, eller tänker statsrådet vidta några åtgärder med anledning av det anförda?
fr · H41153 · 2016-09-30 00:00:00 — Fråga 2016/17:53 Reducerade momsskattesatser av (M) till Finansminister (S) har presenterat en handlingsplan för en modernisering av mervärdesskattesystemet. Kommissionen har föreslagit två alternativ när det gäller vilka varor och tjänster som får beskattas med reducerade momsskattesatser. Det första alternativet innebär att listan över varor och tjänster som får beskattas med en reducerad skattesats utvidgas och revideras, som de nuvarande reglerna om skattenivåer behålls. Det andra alternativet innebär att medlemsstaterna erhåller full frihet att bestämma vilka varor och tjänster som får beskattas med en reducerad skattesats och vilka skattenivåer som ska tillämpas. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : Vilket av ovan nämnda alternativ avser finansministern och regeringen att stödja och varför?
fr · H41154 · 2016-09-30 00:00:00 — Fråga 2016/17:54 Åklagares kompetens för att stävja fusk inom åkeribranschen av (V) till Statsrådet (S) Den svenska åkerinäringen befinner sig i djup kris. Få andra branscher är så hårt utsatta när det gäller oseriösa aktörer, dumpning av sociala villkor och utnyttjande av arbetskraft från andra länder. Fusket inom åkeribranschen tar sig olika uttryck. Förare med falska körkort, chaufförer som saknar behörighet och kunskap om att framföra tunga fordon. Undermåliga lastbilar med trasiga bromsar och bristfälliga däck. Manipulerade färdskrivare, kreativa anställningsformer och avancerat skattefusk. I de oseriösa aktörernas jakt på allt lägre kostnader överträds en mängd lagar och regler. Löner och villkor dumpas, seriösa aktörer tvingas i konkurs och trafiksäkerheten hotas. Trots det omfattande fusket är det få som ställs inför rätta och ännu färre som döms. Detta har flera olika orsaker. En av de förklaringar som lyfts fram av branschföreträdare är åklagarnas bristande kompetens på området. Det regelverk som omgärdar tunga transporter är komplext. För att kunna göra korrekta bedömningar krävs specialistkompetens, något som få åklagare har. För att komma till rätta med problemet bör de åklagare som hanterar trafikmål som omfattar tunga lastbilar ges möjlighet till kompetensutveckling. Det skulle exempelvis kunna ske i samarbete med den så kallade tunga gruppen inom trafikpolisen, som har god kunskap i ämnet. En höjning av åklagarnas kompetensnivå skulle, i kombination med andra åtgärder såsom en markant höjning av såväl sanktionsavgifter som bötesbelopp, kunna bidra till att denna typ av brott prioriteras högre och leda till fällande dom i större utsträckning än . Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder tänker statsrådet vidta för att höja kompetensen hos åklagare i syfte att stävja fusket inom åkeribranschen?
fr · H41155 · 2016-09-30 00:00:00 — Fråga 2016/17:55 Hög musik i bostadsområden av (S) till Statsrådet (S) har invånare på flera håll i upprepade gånger fått sina hemmakvällar och sin nattsömn störda av att fordon kör förbi och spelar musik på mycket hög volym med kraftfull ljudanläggning. Ett problem som i stort sett pågår dygnet runt , men främst . Både kommuner och polisen har vittnat om en ohållbar situation där alla medel har använts för att få till en förändring utan resultat. Jag besökte själv för att möta uppgivna poliser och kommunalråd. Polisen räknade lätt upp tjugo orter i regionen som har samma problem. Medierna har flera gångar rapporterat om frågan och det är tydligt att problemet är stort och berör många medborgare runt om i vårt land. Ordningslagen reglerar det som anses röra den allmänna ordningen. Lagen har på nacken och det finns starka indikationer på att lagen behöver uppdateras. De juridiska verktyg som står till förfogande för att beivra störande ljud är på många vis väldigt otympliga och långsamma i förhållande till eventuell förseelse. Avrapporteringen är oerhört trögjobbad och polisen själv efterlyser en aktuell ordningsbot kopplad till detta problem. Något som inte finns. har försökt få till en lokal ordningsföreskrift för att hantera problemet. Även har ansökt och fick besked i frågan. Förslagen har i samtliga fall avslagits av i . Tolkningen som gör är att lagen enbart handlar om att störa den allmänna ordningen och trafikanter som vistas på offentlig plats, medan de som störs av musiken räknas som omkringboende. i har en annan åsikt och där beviljades kommuns lokala ordningsföreskrifter, som är utformade för att polisen ska kunna lagföra och bötfälla personer som spelar hög musik i bostadsområden. Tal eller musik med så hög volym att det uppenbart stör den allmänna ordningen på offentlig plats eller i bostadsområden får nu inte ske utan polismyndighetens tillstånd. Ett välkommet besked som fler kommuner borde få möjlighet till. Dock finns problem även i Moras lokala ordningsföreskrifter då inget föraransvar förtydligas. Det medför att det är svårt att utreda vem i bilen som är ansvarig för ljudvolymen. Bästa framkomliga väg borde vara att få möjlighet att kunna rapportera för detta brott med ordningsföreläggande, att det ska finnas stöd för detta i lag och att det är föraransvar. Oavsett detta finns det en otydlighet i dagens lagstiftning och som dessutom inte är anpassad efter dagens behov. Bara att problemet bedöms olika bland länsstyrelserna tydliggör att ett förtydligande av lagen behövs. Därför är min fråga till statsrådet : Vad avser statsrådet att göra för att det ska bli möjligt för polisen att utfärda ordningsbot och för att ge kommunerna rätten att genom lokala ordningsföreskrifter eller genom trafikförordningen förhindra fordonstrafik med hög musik i bostadsområden?
fr · H41156 · 2016-09-30 00:00:00 — Fråga 2016/17:56 Lagföring av mäns våld mot kvinnor av (M) till Statsrådet (S) Arbetet mot våld i nära relationer är viktigt. dödas mellan 15–25 kvinnor på grund av våldet, långt fler utsätts för misshandel och hot med mera. Även män utsätts för våld i nära relationer, men är inte lika många. Under alliansregeringens mandatperioder igångsattes breda och kraftfulla satsningar för att bekämpa dessa brott. Den nationella samordnaren för våld i nära relationer överlämnade ett femtiotal förslag . Regeringen har inte lagt fram några slutsatser med anledning av detta. Svårigheterna när det gäller utredningar av våld i nära relationer är många och mörkertalet är stort. Många dröjer eller vågar inte göra en polisanmälan. Men anmälningsbenägenheten tycks ha ökat något, vilket är positivt. Dessvärre viker polisens förmåga att göra sådana utredningar att brotten upp. har andelen brott som redovisats till åklagare minskat från till . Det innebär 1 000 färre ärenden! Min fråga till statsrådet är: Vilka initiativ avser statsrådet och regeringen att ta för att fler polisanmälningar, när det gäller våld i nära relationer, ska utredas och leda till lagföring?
fr · H4116 · 2016-09-12 00:00:00 — Fråga 2016/17:6 Undermålig räls som hotar arbetsmarknad och näringsliv av (M) till Statsminister (S) sammanställning över undermålig räls för innehåller inga muntra nyheter. Totalt bedöms hela 69 rälssträckor vara av så dålig kvalitet att hastigheter kommer att behöva reduceras för att säkerheten på rälsen ska garanteras och för att skador till följd av långtgående slitage på rälsen ska undvikas. Av dessa 69 sträckor ligger tre stycken i , men många ytterligare utgör viktiga stråk för arbetspendling och transporter av gods. Järnvägsrälsen, inte bara i och utan i hela , utgör en nödvändig infrastruktur för att samhällsfunktioner ska kunna upprätthållas. En bristande infrastruktur har stora följdeffekter för arbetsmarknad och näringsliv och är därmed inte enbart en fråga om ren infrastruktur. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsminister : Vilka samlade grepp tas för att garantera att samhällsviktiga funktioner såsom arbetspendling och frakt ska kunna säkerställas med en sviktande rälsinfrastruktur?
fr · H4117 · 2016-09-14 00:00:00 — Fråga 2016/17:7 Yttrandefrihet och pressfrihet i irakiska av Amineh Kakabaveh (V) till Utrikesminister (S) blev den kurdiske journalisten kidnappad av oidentifierade personer i Duhok i irakiska . återfanns han allvarligt skadad. Han fördes snabbt till sjukhus, men hans liv stod inte att rädda. En preliminär undersökning visade att de skador han fått uppstått under tortyr. arbetade som reporter på , som har kontakter med PKK. Mordet på är ett grovt brott mot de mänskliga rättigheterna, demokratins och yttrandefrihetens principer och journalisters rätt att utföra sitt arbete. Det är inte första gången detta händer i irakiska . rapporterar om inte mindre än 145 fall där journalister hållits fängslade, misshandlats eller mördats . Även har uttryckt sin oro och krävt att de styrande partierna i respekterar det fria ordet samt att de som kidnappade och mördade och de andra journalisterna i irakiska ställs inför rätta. Yttrandefrihetens gränser blir allt snävare i irakiska , vilket är djupt oroande och innebär att många som hoppades på en mer demokratisk utveckling i denna del av med ett stort mått av självbestämmanderätt är besvikna. Jag vill därför fråga utrikesministern: Vad avser utrikesministern att göra för att förmå den regionala regeringen i irakiska att öka respekten för yttrandefriheten och journalisters möjligheter att utan risk utöva sitt yrke samt för att den/de som mördade Wedat ska ställas inför rätta?
fr · H4118 · 2016-09-14 00:00:00 — Fråga 2016/17:8 Uppföljning av elevers frånvaro av (M) till Utbildningsminister (MP) Svenska skolresultat har haft en negativ utveckling. har kunskapsfokus ersatts av tvivelaktiga inriktningar som eroderat skolans uppdrag. redovisade en undersökning där det konstaterades att cirka hälften av alla kommuner saknade uppföljning av elevers närvaro. I utvärderingar av svensk skola framkommer just frånvaro som ett utmärkande problem. Svenska elever är i avsevärt högre utsträckning än andra frånvarande i skolan. Skolk och sena ankomster är vardag och omöjliggör en välfungerande lärmiljö. Att då svenska kommuner, som är ansvariga huvudmän för skolan, saknar uppföljning av närvaron sänder inte bara en olycklig signal till elever, föräldrar och lärare utan underminerar självfallet även kommunernas möjligheter att ta sitt ansvar som huvudmän. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utbildningsministern: Hur tänker ministern och regeringen agera för att säkerställa att de kommunala huvudmännen tar sitt fulla ansvar som huvudmän över skolan och elevers närvaro?
fr · H4119 · 2016-09-14 00:00:00 — Fråga 2016/17:9 Höjning av fribeloppet av (M) till Statsrådet (S) Att studenter arbetar vid sidan av sina studier är något som är värt att uppmuntra, dels på grund av de fördelar den enskilde studenten kan tillgodoräkna sig i form av arbetslivserfarenhet och en förbättrad privatekonomi, dels på grund av att samhället som helhet vinner på att fler arbetar. Eftersom fribeloppet sätter en gräns för hur mycket man som student får arbeta utan att studiemedlet påverkas väljer många att arbeta mindre än vad de kan och skulle vilja. Det kan finnas en poäng med att behålla fribeloppsgränsen för bidragsdelen, men fribeloppsgränsen för lånedelen, som för de flesta utgör den största delen av studiemedlet, skapar hinder för de studenter som vill jobba extra vid sidan av sina studier. Av nämnda anledningar bör inkomstprövningen för studiestödets lånedel avskaffas. har tidigare ställt sig bakom förslag om en höjning av fribeloppet. 2011 och 2014 höjdes fribeloppet med 30 000 . CSN:s uppföljning av höjningen 2011 visar att den gav studerande en förbättrad ekonomi och att färre blev återbetalningsskyldiga i jämförelse med året före höjningen. Trots de positiva effekterna av tidigare höjningar har regeringen valt att inte gå vidare med förslag på ytterligare höjningar. Jag vill därför med anledning av ovanstående fråga statsrådet : Avser statsrådet och regeringen att återkomma med förslag på ytterligare en höjning alternativt ett avskaffande av fribeloppsgränsen för lånedelen av studiestödet?
frs · H3121511 · 2016-09-02 00:00:00 — Dnr Ju2016/05832/ Svar på fråga 2015/16:1511 av (M) Vikten av materiellt riktiga brottmålsdomar har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder med anledning av de uppgifter som förekommer om rättsläget när det gäller vittnens möjlighet att bära niqab när de vittnar. Frågan ställs mot bakgrund av att det rapporterats i media om att en kvinna vittnat iklädd niqab i en brottmålsrättegång vid . I frågan hänvisas det till att i ett beslut har uttalat att domstolen inte får kräva att någon tar av sig sin religiösa bonad. Som justitieminister kan jag inte uttala mig i ett enskilt ärende. Jag känner dock till att det finns ett beslut från som behandlar en domares möjligheter att utifrån ordnings- och säkerhetshänsyn förbjuda personer med en viss klädsel att närvara vid en förhandling. fråga rör dock något annat, nämligen domstolens möjligheter till en korrekt bevisvärdering av ett vittnesförhör. Det är naturligtvis viktigt att domstolen har så goda förutsättningar som möjligt att värdera ett vittnes berättelse. Innan vittnesmålet avläggs ska rätten höra vittnet om hans eller hennes fullständiga namn. Rätten ska också upplysa vittnet om sanningsplikten och, om vittnet avlägger ed, vikten av eden. Ett vittne kan i vissa fall avlägga sitt vittnesmål utan att vittnet är närvarande i förhandlingssalen och därför inte är synligt för rätten. Så är t.ex. fallet när vittnet hörs enligt reglerna om telefonförhör. När vittnet har lämnat sin berättelse har domstolen att med tillämpning av principen om fri bevisprövning pröva bevisvärdet av vittnesmålet och avgöra vad som är bevisat i målet. Det har inte framkommit något annat än att regelverket gör det möjligt för domstolarna att på ett bra sätt hantera den situation som frågan avser. Jag ser därför inte något behov av att vidta några åtgärder.
frs · H3121514 · 2016-09-02 00:00:00 — Dnr N2016/05290/MRT Svar på fråga 2015/16:1514 av (M) Kravet på yrkeskompetensbevis har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att hantera den uppkomna situationen avseende yrkesförarkompetensbevis. Bestämmelserna om yrkesförarkompetens för förare av person- eller godstransporter har sin grund i och rådets direktiv /59/EG vilket har genomförts genom lagen om yrkesförarkompetens (2007:1157) och tillhörande förordning om yrkesförarkompetens (2007:1470). Kravet om att ha yrkesförarkompetens för förare av godstransporter trädde i kraft . För de förare som hade ett körkort för tung lastbil utfärdat före det datumet fanns en möjlighet för varje medlemsstat att medge en så kallad hävdvunnen rätt att i avvaktan på genomförd utbildning fortsätta köra lastbil under en övergångstid av maximalt . valde att utnyttja den möjligheten, vilket innebär att en förare kan vänta fram till och med innan de ska ha genomgått sin fortbildning. Det har därmed funnits god tid, , för de som önskat genomföra sin utbildning. Transportstyrelsen och branschorganisationen har återkommande informerat transportföretagen om vikten att låta utbilda sina förare. Det finns ingen möjlighet för som medlemsstat att förlänga tiden ytterligare, varför varje förare måste genomföra sin fortbildning innan om de ska fortsätta köra lastbil efter det datumet.
frs · H3121515 · 2016-09-01 00:00:00 — Dnr N2016/05291/FF Svar på fråga 2015/16:1515 av (M) Behovet av fler företagare har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att fler individer ska våga bli företagare. I sin fråga hänvisar till årets rapport från Global Entrepreneurship Monitor (GEM). Det unga företagandet och andelen som har planer på att starta företag har enligt rapporten gått ned något, men GEM konstaterar också att det svenska entreprenörskapet ökade 2015 efter en nedgång och att återigen är på samma nivå som andra små EU-länder. befäster även sin ställning som det främsta entreprenörskapslandet i . Fler och växande företag i hela är avgörande för att regeringens jobbmål om lägst arbetslöshet i EU ska nås. Fyra av fem jobb skapas hos små och medelstora företag. Därför bedriver regeringen en aktiv näringspolitik som syftar till att skapa förutsättningar för att fler företag ska skapas, växa och exportera.
frs · H3121518 · 2016-09-02 00:00:00 — Dnr Ju2016/05850 Svar på fråga 2015/16:1518 av (SD) befogenheter har frågat mig hur jag och regeringen ser på att ge befogenheter att stoppa, beslagta och hålla kvar misstänka gärningsmän och stöldgods för att sedan lämna förundersökningen till polisen. Inledningsvis vill jag säga att jag ser allvarligt på den här typen av brottslighet. Det är därför av största vikt att det samarbete som finns mellan och fungerar i de fall där inte själv har befogenhet att ingripa. befogenheter att göra kontroller vid gränsen mot ett annat EU-land regleras i den s.k. inregränslagen. För att ska få göra ingripanden krävs att den aktuella varan finns uppräknad i lagen. Exempel på sådana varor är narkotika, vapen och krigsmateriel. Med stöd av den lagen har rätt att bl.a. omhänderta varor. Dessutom kan lagen om straff för smuggling bli tillämplig, vilken bl.a. innehåller bestämmelser om beslag. För att regelverket ska vara tillämpligt ska det dock finnas en in- eller utförselrestriktion beträffande varan i annan lagstiftning. Handgranater är t.ex. en sådan restriktionsvara där det utreds om kontrollbefogenheter i inregränslagen kan göras tillämpliga. Regleringen för kontroller tar således endast sikte på in- och utförselreglerade varor och inte på att utreda andra typer av brott. Det är som jag nämnde inledningsvis viktigt att och samverkar i dessa frågor och jag uppfattar att myndigheterna har ett nära samarbete.