ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H3121549 · 2016-09-15 00:00:00 — Dnr U2016/03622/S Dnr U2016/03651/S Svar på fråga 2015/16:1548 av Boriana (M) Jämställd skolidrott och fråga 2015/16:1549 av Boriana (M) Könsseparerad skolidrott Boriana har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att alla elever, oavsett kön, ska få delta i undervisningen i skolidrott på lika villkor. Boriana har även frågat barn-, äldre- och jämställdhetsminister vilka åtgärder hon avser att vidta för att tillse att skattefinansierade verksamheter inte motarbetar jämlikhetsarbetet. Frågan har överlämnats till mig för besvarande. Frågorna besvaras i ett sammanhang eftersom de berör samma område. Det är viktigt att alla skolor skapar trygga arbetsmiljöer mellan flickor och pojkar. I skollagen ([2010:800], 1 kap. 4–5 §§) som tillämpas anges att utbildningen inom skolväsendet syftar till att barn och elever ska inhämta och utveckla kunskaper och värden. Den ska främja alla barns och elevers utveckling och lärande samt en livslång lust att lära. Utbildningen ska också förmedla och förankra respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande demokratiska värderingar som det svenska samhället vilar på. Utbildningen ska utformas i överensstämmelse med grundläggande demokratiska värderingar och de mänskliga rättigheterna som människolivets okränkbarhet, individens frihet och integritet, alla människors lika värde, jämställdhet samt solidaritet mellan människor. Enligt läroplanen för , förskoleklassen och fritidshemmet 2011 (Lgr11) ska skolan aktivt och medvetet främja kvinnors och mäns lika rätt och möjligheter. Den anger också hur det sätt på vilket flickor och pojkar bemöts och bedöms i skolan, och de krav och förväntningar som ställs på dem, bidrar till att forma deras uppfattningar om vad som är kvinnligt och manligt. Skolan har därför ett ansvar för att motverka traditionella könsmönster och ska ge utrymme för eleverna att pröva och utveckla sin förmåga och sina intressen oberoende av könstillhörighet. Skolförfattningarna lämnar stort utrymme för rektorn att organisera verksamheten och detaljreglerar inte hur undervisningen planeras och genomförs. Det anmärkningsvärda med det fall som Boriana refererar till är att det ska ha avsett ett beslut om att permanent skilja på flickor och pojkar utifrån deras kön i ett helt ämne i grundskola och förskoleklass. är den myndighet som både beslutar om tillstånd för fristående skolor och utövar tillsyn över verksamheten. Myndigheten har granskat den könsuppdelade undervisningen för flickor och pojkar i ämnet idrott och hälsa vid den aktuella skolan. Myndigheten anser att undervisningen inte har bedrivits i strid med skolförfattningarna. Myndigheten har i sin kommunikation visserligen varit tydlig med att det är frågan om en bedömning i ett enskilt ärende och att det inte går att dra några generella slutsatser utifrån detta. Regeringen har dock initierat ett arbete med att analysera vilka förändringar i gällande bestämmelser som är nödvändiga för att tydliggöra att en omfattande separering av elever utifrån kön inte ska anses förenligt med skolans ansvar att motverka traditionella könsmönster.
frs · H3121550 · 2016-09-07 00:00:00 — Dnr S2016/05578/SF Svar på fråga 2015/16:1550 av (M) Åtgärder för sänkt sjukfrånvaro har frågat mig om vilka konkreta åtgärder som jag avser att vidta för att sänka sjukfrånvaron. För att bryta den negativa utvecklingen och stabilisera sjukfrånvaron beslutade regeringen om ett kvantifierat mål för sjukfrånvaron och ett brett åtgärdsprogram för att uppnå detta mål. Regeringens mål är att sjukpenningtalet ska uppgå till vid utgången av 2020. , arbetsgivare och hälso- och sjukvården är de viktigaste aktörerna i åtgärdsprogrammet. Sedan åtgärdsprogrammet beslutades har regeringen arbetat med att genomföra de olika åtgärder som aviseras i programmet. Totalt har 24 av 25 åtgärder vidtagits. Nedan framgår några av de viktigaste. har fått i uppdrag att åstadkomma en välfungerande sjukskrivningsprocess. Konkret handlar uppdraget om att undanröja de brister som har identifierats i handläggningen och vidta åtgärder där förbättringsmöjligheter finns. har också fått en årlig resursförstärkning på för att stärka sjukförsäkringshandläggningen. Arbetsgivaren har en central roll vad avser att förebygga sjukfrånvaro och i anställdas rehabilitering vid sjukdom. Regeringen har vidtagit insatser i syfte att förbättra stödet till arbetsgivare. Ett viktigt steg framåt i regeringens arbete att minska sjukfrånvaron är att arbetsmarknadens parter på regeringens initiativ har kommit överens om åtgärder för bättre arbetsmiljö och rehabilitering. Såväl statlig som landstingskommunal och privat sektor har redovisat avsiktsförklaringar till regeringen. Det arbete som parterna nu påbörjat bedöms bidra till minskad sjukfrånvaro. Regeringen avser att tillsammans med arbetsmarknadens parter följa upp det påbörjade arbetet och effekterna på sjukfrånvaron. Regeringens förväntning är att sjukfrånvaron för de olika sektorerna kommer ned till den nivå som gällde för respektive sektor 2013. Människor behövs i arbete, inte i sjukskrivning. Därför är det arbete för bättre arbetsmiljö som arbetsmarknadens parter nu har påbörjat av särskild vikt. Företagshälsovården är en viktig pusselbit. Regeringen har vidtagit åtgärder i syfte att säkerställa kompetensutvecklingen inom företagshälsovården. Tidiga förebyggande insatser är angelägna, både för individen och ur ett samhällsekonomiskt perspektiv. En god arbetsmiljö är även en viktig folkhälsofråga. Flera initiativ har tagits och regeringen kan konstatera att resultat har åstadkommits. Den snabba ökningen av sjukfrånvaron som pågått har bromsats upp . Det återstår dock att helt stoppa ökningen och vända utvecklingen mot en stabil och låg sjukfrånvaro. Viktigt i sammanhanget är att följa upp parternas arbete. Dessutom behöver hälso- och sjukvårdens roll i sjukskrivningsprocessen vidareutvecklas. Regeringen kommer i budgetpropositionen att redovisa den fortsatta inriktningen av detta arbete.
frs · H3121551 · 2016-09-15 00:00:00 — Dnr Ju2016/06170/ Svar på fråga 2015/16:1551 av (M) Moderniserad rekrytering har frågat arbetsmarknads- och etableringsminister vilka åtgärder hon avser att vidta för att annonsering av lediga tjänster via sociala medier ska ges samma status som annonsering via Arbetsförmedlingen. Frågan har lämnats över till mig att besvara. Jag vill inledningsvis understryka att det är som fattar beslut om arbetstillstånd. Som minister varken kan eller får jag ingripa i eller försöka påverka hur en myndighet eller en domstol hanterar enskilda ärenden. Frågan om kompetensförsörjning är viktig för konkurrenskraft. Regeringen verkar därför för ett väl fungerande regelverk för personrörlighet. Unionsföreträdet är en politiskt bindande princip som baseras på en resolution som EU:s stats- och regeringschefer antog 1994. Den innebär att medborgare i EU och tredjelandsmedborgare som är bosatta i ska ha företräde till lediga anställningar. De svenska reglerna för arbetskraftsinvandring infördes av den förra regeringen. Då gjordes bedömningen att unionsföreträdet kräver att personer bosatta inom EU/EES och ska få kännedom om vakanser på den svenska arbetsmarknaden. Först därefter står det arbetsgivaren fritt att rekrytera från tredjeland. Ett arbetstillstånd får därför bara beviljas om rekryteringsförfarandet är förenligt med åtaganden inom Europeiska unionen. Den aktuella bestämmelsen i utlänningslagen baseras på så sätt på principen om unionsföreträde. Av förarbeten till bestämmelsen framgår att arbetsgivaren kan anmäla den lediga tjänsten till Arbetsförmedlingen för utannonsering men att det inte finns något som hindrar arbetsgivaren från att välja andra rekryteringssätt. Det avgörande är att det framgår i ärendet att unionsföreträdet har respekterats. Det är enligt min mening inte lämpligt att i lagstiftning slå fast vilka rekryteringssätt som uppfyller det annonseringskrav som följer av de svenska reglerna för arbetskraftsinvandring. Det är en fråga för tillämpande myndigheter och domstolar. Det åligger också att ha ett förutsebart beslutsfattande med hög rättslig kvalitet och att ge god service som möter sökandes och andra intressenters behov. Jag ser mot den bakgrunden inte någon anledning att vidta ytterligare åtgärder i den här frågan men följer naturligtvis utvecklingen på området.
frs · H3121552 · 2016-09-13 00:00:00 — N2016/050606/FÖF Svaret är avsett att lämnas Svar på fråga 2015/16:1552 av (M) Nord Stream 2 (M) har frågat miljöminister (MP) på vilket sätt ministern avser att agera för att förebygga, hantera och minimera de många miljöpolitiska effekter som riskerar att följa av ett eventuellt bygge av Nord Stream 2. Arbetet i regeringen är så organiserat att jag som närings- och innovationsminister ska svara på frågan. Regeringen har ännu inte mottagit någon ansökan från bolaget 2 AG om tillstånd för utläggande av rörledning i . En ansökan om tillstånd för utläggande av rörledning ska prövas i enlighet med bestämmelser i lagen (1966:314) om kontinentalsockeln och tillhörande förordning, som speglar (UNCLOS). Utgångspunkten i den internationella havsrätten är alla staters rätt att lägga ut undervattenskablar och rörledningar på en kuststats kontinentalsockel (art. 79). Som kuststat kan emellertid ställa vissa villkor som gäller utforskning och utvinning av naturtillgångar på kontinentalsockeln eller för att förhindra eller begränsa föroreningar. ska som kuststat också godkänna ledningens dragning eller vid behov föreslå alternativa dragningar. En viktig del i den svenska tillståndsprövningen kommer att vara bedömningen av projektets miljökonsekvenser. Till grund för denna bedömning kommer att ligga bolagets miljökonsekvensbeskrivning, som ska behandla projektets miljöeffekter och förslag till åtgärder för att hantera eventuella negativa konsekvenser. Ansökan inklusive miljökonsekvensbeskrivningen kommer att remitteras till berörda myndigheter för att inhämta synpunkter, vilka kommer att ligga till grund för regeringens tillståndsprövning. Nord Stream 2- ledningen kommer också att vara föremål för samråd inom ramen för Esbokonventionen, som är en miljöskyddskonvention om samarbete för att förebygga gränsöverskridande miljöeffekter. Esbokonventionen ställer bl.a. krav på att en verksamhets konsekvenser för miljön ska bedömas och att samråd med grannländer och dess allmänhet ska göras.
frs · H3121553 · 2016-09-14 00:00:00 — Dnr Fi2016/03020/S1 Svar på fråga 2015/16:1553 av (M) Regelförenklingar för näringslivet har frågat mig om, och i så fall när, jag avser att genomföra regelförenklingar för näringslivet som de facto inte innebär en skattehöjning. Som bakgrund uppger att regeringen har aviserat en inskränkt avdragsrätt för representation som förväntas öka skatteintäkterna, som förslaget beskrivs som en regelförenkling. Förslaget finns i en lagrådsremiss som regeringen beslutade . På grund av är det nödvändigt att ändra reglerna om avdrag för mervärdesskatt på utgifter som avser måltidsrepresentation. För att företagen ska slippa hantera olika beloppsgränser vid redovisningen av mervärdesskatt respektive inkomstbeskattningen föreslås reglerna förenklas. Det föreslås dels en inskränkt avdragsrätt vid inkomstbeskattningen, vilket ökar skatteintäkterna, dels ett utökat avdrag för mervärdesskatt , vilket minskar skatteintäkterna. I den senare delen utvidgas avdraget ytterligare jämfört med den utvidgning i praktiken redan tillämpat på grund av . Sammantaget är det emellertid riktigt att ändringarna leder till ökade skatteintäkter. Ett konkurrenskraftigt och dynamiskt näringsliv är grunden för fler jobb i . Goda villkor för företag i alla delar av landet genom väl utformade regelverk och administrativa system är därför centrala och viktiga åtgärdsområden för regeringen. Regeringen strävar alltid efter att utforma föreslagna regler, oavsett vad de i övrigt innebär för företagen, så att de ska vara enkla för företagen att tillämpa. Nyttan av förenklingar ska dock alltid vägas mot behovet av att värna skatteintäkterna, åstadkomma rättvisa mellan skattskyldiga samt motverka skattefusk och skatteundandragande.
frs · H3121554 · 2016-09-13 00:00:00 — Dnr 2016/ 05503/KSR Svar på fråga 2015/16:1554 av (M) Fler företag i har frågat mig vilka konkreta åtgärder jag är beredd att vidta för att öka lönsamheten i svenska företag i syfte att fler företagare ska välja att stanna kvar i i stället för att flytta verksamheten till länder med lägre kostnadsnivåer och högre Regeringen är angelägen om att fortsätta sitt arbete med att skapa de bästa möjliga förutsättningarna att konkurrera på världsmarknaden med bas i . Regeringen bedriver en aktiv näringspolitik med fokus på insatser som ytterligare förbättrar företagens villkor och som ökar attraktionskraft för investeringar med målet att vi ska bli världsledande inom innovativ och hållbar industriell produktion av varor och tjänster. har stärkt sin ställning som produktionsland vilket framgår av en undersökning från Business där nästan 400 företag med minst 20 anställda ingår. har valt att expandera i - 2014, att jämföra som har flyttat tillverkning från eller startat ny tillverkning i andra länder. En tredjedel av dem som fokuserade på gjorde det efter att ha övervägt lokalisering utomlands. Regeringen har bland annat tagit fram en strategi för Smart industri med en handlingsplan på 45 åtgärder. Ett flertal av dessa åtgärder har redan kommit igång, bland annat arbetet med att stärka företags digitalisering. Regeringen har också tagit fram en exportstrategi som vi nu genomför. Strategierna är framtagna i dialog med näringslivet och arbetsmarknadens parter. Vidare verkar regeringen för en effektivare kapitalförsörjning för nya och växande företag i hela landet och lämnade propositionen Staten och kapitalet – struktur för finansiering av innovation och hållbar tillväxt till .
frs · H3121555 · 2016-09-15 00:00:00 — Dnr Ju2016/06112/ Svar på fråga 2015/16:1555 av (L) Resurser för genomförandet av åldersbedömningar har frågat mig om jag och regeringen kommer se till att avsätta resurser till för att snabbare kunna komma igång med åldersbedömningar. genomför medicinska åldersbedömningar i brottmål på uppdrag av bland annat åklagare och polis. De finansieras via avgifter. fick i uppdrag att med stor skyndsamhet påbörja genomförandet av medicinska åldersbedömningar inom ramen för ansökningar om uppehållstillstånd. Myndigheten ska öka förmågan och kapaciteten på detta område och även utveckla sin förmåga att genomföra medicinska åldersbedömningar inom ramen för brottmålsprocessen. ska särskilt beakta krav på vetenskaplighet, beprövad erfarenhet, en rättssäker process och beaktande av barns rättigheter samt att bedömningarna ska göras med respekt för den personliga värdigheten. Jag följer detta arbete noga och vet att myndigheten arbetar intensivt med uppdraget. lämnade in en delredovisning av uppdraget där det framgår att myndigheten planerar att avgiftsfinansiera medicinska åldersbedömningar även i fortsättningen. Där framgår också vilka tillkommande kostnader uppdraget väntas medföra för myndigheten. Regeringen avser att återkomma till detta i kommande budget.
frs · H3121557 · 2016-09-15 00:00:00 — Dnr Ju2016/06121/ Svar på fråga 2015/16:1557 av (L) skulder till kommunerna har frågat mig vad jag avser att göra för att kommunerna snabbare ska bli ersatta av . I kölvattnet av 2015 – med cirka 163 000 asylsökande varav drygt 35 000 ensamkommande barn – har antalet ansökningar om statlig ersättning för asylsökande från kommuner och landsting ökat kraftigt. har tagit emot nära fyra gånger så många ansökningar om ersättning som 2015. har till och med juli betalat ut 11,3 miljarder i ersättningar för asylsökande till kommuner och landsting. Det kan jämföras med de 6,9 miljarder som utbetalades under hela . För att hantera den stora ärendemängden har fördubblat antalet anställda som hanterar ersättningar till kommunerna. Myndigheten har även vidtagit organisatoriska förändringar för att effektivisera hanteringen. Myndigheten räknar därför med att handläggningstiden för ersättningarna kommer att vara nere vid slutet av året. Regeringen avser inte att vidta några flera åtgärder i frågan i närtid. I sammanhanget är det dock relevant att nämna att ett tydligt syfte med det nya ersättningssystemet för mottagandet av ensamkommande barn som ska träda i kraft är att kommunerna snabbare ska få ersättning för sina kostnader.
frs · H3121558 · 2016-09-15 00:00:00 — Dnr Ju2016/06122/ Svar på fråga 2015/16:1558 av Boriana (M) sena utbetalningar till skånska kommuner Boriana har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att kommunerna ska få ersättning från så snabbt som möjligt. I kölvattnet av 2015 – med cirka 163 000 asylsökande varav drygt 35 000 ensamkommande barn – har antalet ansökningar om statlig ersättning för asylsökande från kommuner och landsting ökat kraftigt. har tagit emot nära fyra gånger så många ansökningar om ersättning som 2015. har till och med juli betalat ut 11,3 miljarder i ersättningar för asylsökande till kommuner och landsting. Det kan jämföras med de 6,9 miljarder som utbetalades under hela . För att hantera den stora ärendemängden har fördubblat antalet anställda som hanterar ersättningar till kommunerna. Myndigheten har även vidtagit organisatoriska förändringar för att effektivisera hanteringen. Myndigheten räknar därför med att handläggningstiden för ersättningarna kommer att vara nere vid slutet av året. Regeringen avser inte att vidta några flera åtgärder i frågan i närtid. I sammanhanget är det dock relevant att nämna att ett tydligt syfte med det nya ersättningssystemet för mottagandet av ensamkommande barn som ska träda i kraft är att kommunerna snabbare ska få ersättning för sina kostnader.
frs · H3121559 · 2016-09-16 00:00:00 — Dnr Ju2016/06123/ Svar på fråga 2015/16:1559 av Boriana (M) Antal uppklarade brott Boriana har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att skapa förutsättningar för att klara upp fler brott. Resultatutvecklingen inom brottsutredningsverksamheten har varit negativ . redovisades knappt 162 000 ärenden från polis till åklagare, vilket är det lägsta antalet . Det finns inte någon entydig förklaring till vad det försämrade resultatet beror på. Sannolikt har det sin grund i flera samverkande faktorer, kopplade både till och till förändringar i omvärlden. Polisens ombildning har medfört en stor påfrestning på verksamheten. Att resultaten försämras kan därför förväntas. Det finns också tecken på att brottsligheten till sin karaktär har blivit allt mer komplex och tidskrävande att utreda. För att öka kunskapen på området har regeringen gett två olika uppdrag att analysera omvärldsfaktorer som kan ha påverkat resultatutvecklingen i brottsutredningsverksamheten. Uppdragen ska redovisas och . Brå har också haft tidigare uppdrag på området. Det är mycket viktigt att den negativa resultatutvecklingen bryts. Arbetet med utredning och lagföring måste leverera ett resultat som upprätthåller förtroendet för verksamheten. Att utreda brott är en av polisens kärnuppgifter och måste prioriteras. Det främsta syftet med ombildningen av polisen till en myndighet var och är att stärka polisens förmåga att bekämpa brott. De vinster som en samlad myndighet kan ge, t.ex. en enhetlig och nationell brottssamordning, har dock inte fått genomslag . Det är nu av stor vikt att få stabilitet i organisationen och kunna lägga grunden för den fortsatta utvecklingen av verksamheten. Här är också en väl fungerande kompetensförsörjning en viktig förutsättning. för en nära dialog med polisledningen i dessa frågor. arbetar bl.a. med att öka resurserna till utredningsverksamheten, utveckla arbetsmetoderna och förbättra teknikstödet. För att ge möjlighet att öka sina personella resurser kommer regeringen i budgetpropositionen att föreslå att medel tillförs myndigheten . Regeringen följer myndighetens resursbehov och kommer vid behov att återkomma i frågan.
frs · H3121560 · 2016-09-14 00:00:00 — Svar på fråga 2015/16:1560 av (C) Homa Hoodfar - iransk frihetsfånge har frågat mig om jag avser att engagera mig i den kanadensiska universitetsprofessorn fall. Jag delar oro över den iranska regimens bristande respekt för yttrandefriheten. Vad gäller det specifika fall som tar upp så tillvaratas kanadensiska medborgares intressen i i första hand av , i egenskap av skyddsmakt för . Regeringen tar löpande upp övergrepp mot mänskliga rättigheter i , inklusive begränsningar av yttrandefriheten och arresteringar av journalister, akademiker och oppositionella, genom vårt arbete i FN, genom EU och i våra bilaterala kontakter med iranska företrädare. Så sent som överenskoms att EU och ska inleda en MR-dialog, vilket den välkomnar.
frs · H3121562 · 2016-09-15 00:00:00 — Dnr N2016/05541/PUB Svar på fråga 2015/16:1562 av (S) Social housing i har frågat om mitt ställningstagande är att ”social housing” bör införas i , och i så fall av vilka skäl. har publicerat en rapport om den sociala bostadssektorn i . Rapporten redovisar hur den sociala bostadssektorn fungerar i sex europeiska länder och är inte en rapport som förespråkar att ska införa ”social housing”, som skriver. konstaterar att det inte finns någon entydig definition av begreppet ”social housing” utan att varje land har utvecklat sin egen modell. Det som oftast utmärker modellerna är att bostäderna är offentligt subventionerade i syfte att hålla nere boendekostnaderna, de fördelas enligt särskilda regler, ofta till hushåll med begränsade inkomster, och förvaltas av aktörer med ett allmännyttigt syfte. I har vi en generell bostadsmarknad för alla. Detta är unikt för inom EU och har gett oss fördelar genom att individer inte är begränsade till delar av bostadsmarknaden. En viktig del i detta är de kommunala allmännyttiga bostadsföretagen som finns i de flesta kommunerna och är ett av kommunens verktyg i arbetet med bostadsförsörjningen. Utvecklingen på bostadsmarknaden kan beskrivas som att underskottet av bostäder har ökat i framför allt tillväxtregioner. har även bristen på bostäder för vissa grupper ökat i stora delar av landet. Att allt fler hushåll får svårt att efterfråga en bostad och etablera sig på bostadsmarknaden visar sig bl.a. i att antalet sociala hyreskontrakt ökar. Trycket på som förmedlare av bostäder ökar och 2015 var det 262 kommuner som arbetade med sociala hyreskontrakt. Den utveckling som sker är bekymmersam och något som regeringen arbetar för att bryta. En fungerande bostadsmarknad i hela landet är av väsentlig betydelse för att alla människor ska få tillgång till en bostad och dagens bostadsbrist ska mötas med ett ökat bostadsbyggande och ett bättre nyttjande av befintliga bostäder.
frs · H3121564 · 2016-09-14 00:00:00 — Dnr Ju2016/06198/ Svar på fråga 2015/16:1564 av (L) Renodling av polisens arbetsuppgifter har frågat mig när regeringen, i enlighet med tillkännagivanden, kommer att återuppta utredningen om renodling av polisens arbetsuppgifter. pågår arbeten inom tre områden där frågan om att föra över uppgifter från polisen till en annan huvudman är aktuell. Dessa tre områden är ansvaret för omhändertagna personer enligt lagen om omhändertagande av berusade personer m.m., polisens hjälp med transporter av frihetsberövade personer åt andra myndigheter och polisens uppgifter på djurområdet. De nämnda arbetsuppgifterna tar stora direkta polisresurser i anspråk som det kan ifrågasättas om de lika väl eller bättre skulle kunna utföras av en annan huvudman. I och med detta arbete är de områden som tar stora direkta polisresurser i anspråk omhändertagna. Därför beslutade regeringen att frågan om renodling av polisens arbetsuppgifter inte skulle utredas vidare. Som ytterligare ett led i regeringens strävanden att renodla och effektivisera arbete har jag tagit initiativ till en utredning av hanteringen av polisanmälningar. Detta arbete har lett till ett flertal förslag om hur kan effektivisera sitt anmälningsmottagande. kan det naturligtvis uppstå nya frågor som bör övervägas. Jag avser därför att fortsätta följa frågan om hur polisens resurser används på bästa sätt.