ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H311806 · 2016-02-15 00:00:00 — Fråga 2015/16:806 Utvisning på grund av brott i fler fall av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) har presenterat nya förslag som rör utvisning på grund av brott. Dagens regelverk behöver skärpas i syfte att ytterligare markera att samhället inte accepterar brott av den som vill bosätta sig här. Självklart måste det fortsatt finnas en balans mellan å ena sidan att inte ska godta ett brottsligt beteende och å andra sidan grundläggande humanitära krav och rättssäkerhetsgarantier. Inte alltför lindrig brottslighet ska leda till utvisning. Hänsyn ska också, inom ramen för en helhetsbedömning, tas till bland annat den anknytning som finns till . Därtill får utvisning aldrig ske då det råder verkställighetshinder. har tre förslag på skärpta åtgärder. Vi vill att brott med ett straffvärde på sex till tolv månaders fängelse ska kunna leda till utvisning även då det inte föreligger återfallsrisk. Så är det inte . Vi vill att frågan om verkställighetshinder ska prövas i nära anslutning till då verkställighet kan bli aktuellt. Det är fel att, vilket sker , domstol spekulerar om det fram i tiden kan antas föreligga verkställighetshinder. Vi vill säkerställa att åklagare alltid yrkar på utvisning då förutsättningarna för detta i lagstiftningen är uppfyllda. Åklagare ska också regelmässigt undersöka förekomst av eventuella utländska brottmålsdomar. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Hur ställer sig ministern och regeringen till dessa förslag?
fr · H311807 · 2016-02-15 00:00:00 — Fråga 2015/16:807 Arbetsmarknadsministerns besök av Boriana (M) till Arbetsmarknadsminister (S) Regeringen, och inte minst arbetsmarknadsminister , har talat om företagens roll som jobbskapare. Detta har skett under både interpellationsdebatter och frågestunder i kammare. Statsrådet har upprepat att jobb i huvudsak växer fram hos företagen. Arbetsmarknadsministern uttryckte även i Ekots lördagsintervju att arbetsgivarna är en av de viktigaste parterna när det gäller att få in nyanlända på arbetsmarknaden. Det är de som har kompetensen att sätta in nyanlända i arbetet och verksamheterna. ”Den här kompetensen har inte myndigheterna. Det är de som finns ute i verkligheten, på arbetsplatserna, som har den här kompetensen”, sa där. Med anledning av ovanstående vill jag fråga arbetsmarknadsminister : Hur många företag, och vilka företag, har arbetsmarknadsministern besökt i tjänsten?
fr · H311808 · 2016-02-16 00:00:00 — Fråga 2015/16:808 Beteskravet av (M) till Statsrådet (S) Många mjölkbönder har framfört åsikter om att de rigida reglerna i beteskravet orsakar en onödig börda i verksamheten, utan att egentligen bidra till ökad djurvälfärd. Det finns skäl att se över beteskravet, för att göra utformningen mer flexibel och anpassad till den verklighet som bönderna lever i. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet: Har statsrådet och regeringen för avsikt att ompröva beteskravet?
fr · H311809 · 2016-02-16 00:00:00 — Fråga 2015/16:809 gällande ensamkommande flyktingbarn av (M) till Statsrådet (S) har fler och fler kommuner valt att sig själva när det gäller ensamkommande flyktingbarn. handlar det om att man inte har hunnit med att ge barnen mer än det viktigaste och att man har fått prioritera bort utredningar. I praktiken innebär det inte bara en hård belastning på utan också ett ökat tryck på Inspektionen för vård och omsorg, som måste utreda allt fler ärenden. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Hur hanterar statsrådet och regeringen att Inspektionen för vård och omsorg får in allt fler anmälningar och därmed får en ökad belastning?
fr · H311810 · 2016-02-16 00:00:00 — Fråga 2015/16:810 Våld, trakasserier och oro på bibliotek av (L) till Kultur- och demokratiminister (MP) Enligt bibliotekslagen ska biblioteken ”verka för det demokratiska samhällets utveckling genom att bidra till kunskapsförmedling och fri åsiktsbildning”. Det slås också fast att ”biblioteken i det allmänna biblioteksväsendet ska främja litteraturens ställning och intresset för bildning, upplysning, utbildning och forskning samt kulturell verksamhet i övrigt. Biblioteksverksamhet ska finnas tillgänglig för alla.” Denna beskrivning står i stor kontrast till den stämning människor upplever på många av landets bibliotek . har bland annat journalisten och flera bibliotekarier uppmärksammat den förändrade biblioteksmiljön. Slagsmål, gängbråk och hot mot de anställda har blivit allt vanligare. Senast blev en bibliotekarie i misshandlad till den grad att hon var tvungen att föras till sjukhus i ambulans. Flera bibliotek har förkortat och förändrat sina öppettider efter problem med ungdomsgäng. Detta är inte acceptabelt. I ett läge där svensk skola tampas med alltför många utmaningar behövs biblioteken mer än , inte minst för dem som behöver dem allra mest för att få ro och inspiration för bildning, bokläsande och studier. (Fungerande) bibliotek är till sin natur öppna platser mitt i stadsmiljön, fridsamma platser dit alla är välkomna för att söka kunskap. För många unga kan ett besök på innebära ett avbrott från en stökig omvärld. För oss liberaler är rätten till utbildning för alla en grundprincip. Det är genom hårt arbete och studier som individen kan förverkliga sig själv. Att landets bibliotek inte alltid längre är en plats för den som saknar studiero och trygghet i hemmiljön ser vi som ett allvarligt hot mot möjligheten till en väg ut ur utanförskapet. Regeringen har gett i uppgift till att till 2019 ta fram förslag till en nationell biblioteksstrategi som ska bygga på långsiktig vilja att behålla och utveckla biblioteksverksamheten i . Det är både förvånande och beklagligt att oron, stöket och våldet inte nämns med ett ord, trots att det troligen är det största hindret mot en fungerande biblioteksverksamhet. Med hänvisning till det anförda vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att stoppa oro, hot och trakasserier på biblioteken?
fr · H311811 · 2016-02-16 00:00:00 — Fråga 2015/16:811 Översyn av straffet för mord av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) trädde en lagändring i kraft som syftade till att öka användningen av livstidsstraffet. Avsikten var att detta straff skulle kunna användas i betydligt större utsträckning och utgöra ett normalstraff i den bemärkelsen att det förutsågs dömas ut i en majoritet av fallen. Lagtekniskt innebar ändringen att det i straffskalan för mord lades till att straffet är fängelse på livstid ”om omständigheterna är försvårande”. Tillägget ska ses mot bakgrund av att livstids fängelse, enligt förarbetena till den tidigare lydelsen av lagtexten, skulle förbehållas de allvarligaste fallen samt att det av praxis framgick att detta straff skulle tillämpas då omständigheterna var synnerligen försvårande. Enligt Högsta domstolens tolkning i ett mål innebär lagändringen inte någon förändring av det rättsläge som gällde tidigare. Därmed riskerar den lagändring som skedde att inte få det genomslag avsåg, vilket inte är tillfredsställande. Statsrådet har i ett skriftligt svar på en fråga som jag ställt sagt att regeringen är beredd att se över vilka åtgärder som bedöms nödvändiga för att säkerställa att avsikt med det tidigare beslutet tydliggörs. Det är givetvis angeläget att en sådan översyn sker skyndsamt, och det intressanta är givetvis när eventuella lagändringar kan träda i kraft. Min fråga till justitie- och migrationsministern är: När och i vilken form kommer regeringen att göra den översyn av lagstiftningen som gäller straffet för mord?
fr · H311812 · 2016-02-16 00:00:00 — Fråga 2015/16:812 Förenklad lagstiftning för enskilda vägar av (C) till Justitie- och migrationsminister (S) En väl fungerande infrastruktur är en grundläggande förutsättning för en levande landsbygd. De enskilda vägarna, , utgör en oerhört viktig beståndsdel i det svenska infrastruktursystemet. Därför är det viktigt att dessa har bra standard, rätt sträckning och god bärighet. Minst lika viktigt är en välordnad och kostnadseffektiv förvaltning genom en samfällighetsförening (vägförening). Ett välskött vägnät med investeringar i underhåll, broar och vägtrummor är av stor vikt för en positiv landsbygdsutveckling för de boende och företagen längs vägarna. Vi har i diskuterat frågan om en kostnadseffektiv och rättssäker förvaltning av de enskilda vägarna. Tittar vi på vårt grannland har de lyckats implementera en välfungerande modell för detta. bör följa i deras fotspår. För att möjliggöra detta bör regeringen utreda förenklade och rättssäkra regler för ändring av inaktuella andelstal efter förebild från . Finlandsmodellen innebär i korthet att föreningarna ges förtroendet att själva fastställa ändringar av andelstal när det sker förändringar utefter en väg, till exempel när ett fritidshus övergår till helårsboende eller tvärtom. De föreslagna lagändringarna skulle ge flera positiva effekter. Bland annat kommer besluten om ändrade andelstal att fattas på ”rätt nivå”, det vill säga av dem som verkligen berörs. Som läget är nu avstår av föreningarna från att ansöka om ändringar hos Lantmäteriet, dels på grund av att det är orimligt dyrt, dels på grund av att handläggningstiderna bara ökat från 7 . Bedömningar görs att ca skulle kunna frigöras från ”onödig byråkrati” till att användas för investeringar i det enskilda vägnätet. Dessutom får vi ett mer modernt fastighetsregister med tillförlitliga och aktuella andelstal. Min fråga till justitie- och migrationsminister är med anledning av detta: Är ministern beredd att ta initiativ till att förenkla reglerna för förvaltningen av enskilda vägar, t.ex. enligt den finska modellen som beskrivs ovan, och när bedömer ministern i så fall att denna regelförenkling kan börja utredas och träda ikraft?
fr · H311813 · 2016-02-16 00:00:00 — Fråga 2015/16:813 Antal personer i snabbspår av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) står inför stora utmaningar när det gäller integrationen av nyanlända. För att möta dem är utbildningsinsatser centrala, men det behövs också fler jobb som inte kräver högre utbildning. Dessutom har snabbspår initierats som kan vara en väg in på arbetsmarknaden. Snabbspår finns för skynda på validering och inträde på arbetsmarknaden i ett antal yrken. Processer är igång när det gäller bland annat kockar, kallskänkor, styckare, slaktare, förskollärare, apotekare och lärare till . Det är dock svårt att få en bild av hur omfattande resultaten av denna satsning kommer att bli. Med anledning av ovanstående är min fråga till arbetsmarknadsministern: Hur många personer bedömer arbetsmarknadsministern att respektive snabbspår kommer att omfatta , och ?
fr · H311814 · 2016-02-16 00:00:00 — Fråga 2015/16:814 Bristen på gode män till ensamkommande barn av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) När ett ensamkommande barn som söker asyl kommer till behöver barnet någon som hjälper honom eller henne att få en bra start i det nya landet. Ensamkommande asylsökande barn har samma rätt till skydd och omvårdnad som andra barn i . Enligt lag har barnen rätt till en så kallad god man, som ska vara i vårdnadshavares eller förmyndares ställe. Skyddet för ensamkommande asylsökande barn är dock för svagt i . Det visar inte minst de rekommendationer som fått från för barnets rättigheter (barnrättskommittén) . Kommittén pekar bland annat på brist på tillgång till vuxna företrädare. får barn vänta på att en god man utses. Det kan bli förödande för det enskilda barnet. prognos är att fler ensamkommande barn fortsätter att komma till . Bristen på gode män måste lösas . Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vad avser ministern att vidta för åtgärder för att alla barn som kommer till snabbt ska få tillgång till en god man?
fr · H311815 · 2016-02-16 00:00:00 — Fråga 2015/16:815 Arbete i väntan på läkarlegitimation av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) I har vi fortfarande stora brister inom hela vårdsektorn. Vårt samhälle förändras, och det behöver rimligtvis inte vara så att vare sig den som ger vård eller tar emot vård har svenska som modersmål. förvägrar nyanlända läkare att arbeta som undersköterskor som de väntar på att få sin svenska läkarlegitimation. är det viktigt med kreativa lösningar. Det är angeläget att ge nya läkare möjligheten att fungera väl i samspel med alla vårdens grupper och träna språket och iaktta jämställdheten, arbetsmiljön samt den samverkan som finns i mellan olika yrkesgrupper – allt detta är viktiga bitar att ta med sig in i ett svenskt yrkesliv. är det många svenska läkarstudenter som arbetar som undersköterskor vid sidan av sin utbildning, vilket vi inte ser som något besvärande. Långa väntetider och brister i tillgänglighet är alltjämt hälso- och sjukvårdens största utmaning, tillsammans med ett stort och växande behov av nya medarbetare. Med tanke på såväl människors väntan på vård som människors väntan på att kunna ge vård är det ett slöseri om vårdpersonal inte ges möjlighet att arbeta inom sin bransch, oavsett temporär titel. Med anledning av ovanstående vill jag fråga arbetsmarknadsminister : Vad gör ministern och regeringen för att det ska bli lättare för nyanlända läkare att komma in på den svenska arbetsmarknaden i väntan på svensk legitimation?
fr · H311816 · 2016-02-17 00:00:00 — Fråga 2015/16:816 Ingångsjobb av (C) till Finansminister (S) Migrationsfrågor har stått i den politiska debattens centrum. Oavsett storleken på framtida migrationsströmmar finns det hundratusentals människor som snabbt måste komma in i det svenska samhället. Och vägen till det svenska samhället går genom arbetsmarknaden. En stor del av de nyanlända har eftergymnasial utbildning. För dessa grupper krävs snabb inventering, validering och komplettering av deras utbildning. Det är alla seriösa partier överens om. En stor del av de nyanlända har dock inte getts möjlighet att tillgodogöra sig en kvalitativ utbildning. Ungefär hälften av deltagarna i etableringsuppdraget har högst förgymnasial utbildning. För dessa personer krävs kraftfulla åtgärder som kortar vägen till arbete. har därför uppmanat arbetsmarknadens parter att komma överens om ingångsjobb. Dessa jobb skulle möjliggöra för nyanlända att få sitt första jobb till lägre ingångslön. har vi varit tydliga med att om parterna enas om detta bör politiken svara upp med sänkta inkomstskatter och arbetsgivaravgifter, och eventuellt med kraftfullare jobbstimulanser i etableringsersättningen. På så vis sänker vi kostnaderna för att anställa som möjligheten att leva på sin lön stärks. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : Om parterna enas om att ingångsjobb bör införas, är finansministern beredd att stötta dem genom att sänka inkomstskatterna och arbetsgivaravgifterna för sådana jobb?
fr · H311817 · 2016-02-17 00:00:00 — Fråga 2015/16:817 Bankernas kontanthantering av (S) till Statsrådet (MP) Alla i samhället bör ha tillgång till grundläggande betaltjänster. Företag, föreningar och privatpersoner ska ha goda möjligheter att göra uttag eller insättningar av kontanter på kreditinstitut, hos betaltjänstleverantörer eller på annat sätt. Så är emellertid inte situationen överallt . slutade i med kontanthantering. Det följer den nationella negativa trend där allt fler bankkontor blir kontantfria. Utvecklingen försvårar livet för grupper som inte har möjlighet att använda digitala tjänster samt för småföretagare som hanterar dagskassa. Att använda, frakta och hantera kontanter är självfallet inte helt utan risk det heller. Men för många, kanske främst från den äldre generationen, känns kontanter som ett självklart, enkelt och säkert val. Kontanter är enligt en undersökning av forskare på KTH den betalmetod som svenskarna känner störst förtroende för. av de tillfrågade har högt förtroende för kontanter och har lågt förtroende. Minst tillit hade svarspersonerna till betalappar för smartphones – har högt förtroende och har lågt förtroende. Detta betyder att kontanterna fortfarande spelar en viktig roll för många. Mot denna bakgrund är den snabba utvecklingen mot ett kontantlöst samhälle oroande. Självklart går samhället mot att använda mer elektroniska metoder och färre kontanter, det går inte att stoppa, men personer boende i landsbygdskommuner som blir särskilt drabbade vid nedläggning då det inte finns alternativ. En nedläggning kan för någon som bor i glesbygd leda till en lång bilresa för att göra sitt bankärende, något som varken gynnar privatpersoner eller miljön. Att utvecklingen går åt ett visst håll betyder inte att bankerna kan utelämna vissa grupper genom att avveckla kontanthanteringen för snabbt. Bankerna måste själva ta ett samhällsansvar och det är nu dags för bankerna att ta det ansvaret. Miljardvinster får inte ständigt gå före samhällsansvar. Regeringen har tidigare uttalat att de arbetar för att säkerställa att kontanthanteringen fungerar på ett tillfredsställande sätt i hela landet. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vad gör statsrådet, eller vad har statsrådet gjort, för att säkerställa kontanthantering i hela och hur ser tidsplanen för detta ut?
fr · H311818 · 2016-02-17 00:00:00 — Fråga 2015/16:818 Ålderstest av asylsökande av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) har länge poängterat vikten av att medicinskt ålderstesta asylsökande som säger sig vara minderåriga. Detta är något som frekvent sker i våra grannländer vilket också resulterat i att många som ljugit om sin ålder har synats. av de som sagt sig vara minderåriga i några av våra grannländer har visat sig vara , vilket kan tyckas vara en betydande siffra och argument nog för att även , särskilt i då vi tar emot exceptionellt många som säger sig vara minderåriga, ska genomföra dessa tester i större utsträckning. I genomförs förhållandevis få medicinska ålderbedömningar på dem som säger sig vara under , trots att har rekommenderat detta förfarande. Det räcker inte med faktumet att det är fel att en person som ska redogöra för sina skäl till uppehållstillstånd ljuger om sin ålder. Faktum är att en person som är vuxen rimligtvis inte ska hamna i samma grupp som barn och de ska definitivt inte behandlas som barn. För inte så länge sedan uppdagades det att personen som mördat en anställd på ett asylboende i var ett så kallat ensamkommande flyktingbarn. Efter mordet genomfördes tester som kunde bevisa att den misstänkte förövaren inte alls var som han uppgett, utan snarare en vuxen man. Hade mordet inte skett hade samme person , precis som andra som säger sig vara minderåriga, fortfarande varit i myndigheternas ögon och han hade gått i skolan med andra barn. Det bör vara en självklarhet att inte acceptera något sådant. Jag anser att obligatoriska hälsoundersökningar i regel bör genomföras för samtliga som säger sig vara minderåriga. Med anledning av ovanstående önskar jag att justitie- och migrationsminister svarar på följande: Är det inte dags att medicinska åldersbedömningar genomförs för samtliga asylsökande som säger sig vara under och som saknar uppenbara bevis för att det stämmer och vad är ministerns argument för sitt ställningstagande?
fr · H311819 · 2016-02-17 00:00:00 — Fråga 2015/16:819 Tillgången till bostäder för försvarsanställda av (M) till Försvarsminister (S) För att Försvarsmakten ska kunna rekrytera och behålla personal krävs att man kan erbjuda en bra helhetslösning för personalen. Det inkluderar allt från löner och förmåner till intressant utbildning och tillgång till bra bostäder. Just bostadstillgången är en viktig del i det helhetspaketet. råder bostadsbrist på många platser i . Det gör att det både är svårt och ofta dyrt att få tag på en bostad som passar de behov man har som officer, soldat, eller gruppbefäl. Därför behövs goda förslag på hur bostadssituationen kan förbättras för försvarets personal. Stiftelsen i är ett bra exempel där man tillhandahåller ett prisvärt boende för försvarets personal som behöver ett tillfälligt boende. Försvarsminister var själv med och invigde 111 nya MHS-lägenheter i . Jag har i en tidigare skriftlig fråga pekat på att MHS-Bostäder skulle kunna få ett utökat uppdrag eller fungera som modell för att lösa bostadssituationen på orter även utanför . har även lyft fram förslaget att Försvarsmaktens behov särskilt ska beaktas i det kommunala bostadsförsörjningsansvaret och i länsstyrelsernas ansvar för analys och uppföljning av bostadsförsörjningen och dess planering. Med anledning av ovanstående skulle jag vilja fråga försvarsminister : Hur avser försvarsministern att verka för att använda de goda exempel och förslag som finns för att förbättra de försvarsanställdas bostadssituation?
fr · H311820 · 2016-02-17 00:00:00 — Fråga 2015/16:820 Beredskap i mottagandesystemen av (C) till Justitie- och migrationsminister (S) kom fler asylsökande än det någonsin gjort tidigare, och det var uppenbart att beredskapen i många fall var bristande. Mottagandesystemen var inte anpassade för den stora mängden asylsökande. , Kommuner och Landsting, , skolväsendet och många andra viktiga institutioner hade – och har fortfarande – stora svårigheter att hantera den omedelbara inströmningen av stora mängder människor. MSB bedömde att principen om barnets bästa inte kunde uppfyllas i mottagandet av ensamkommande. Den omfattande migrationen till ser inte ut att avta. kom 66 000 personer till EU, vilket är tolv gånger så många som . ekonomiska prognos bedömer att 1,5 miljoner kommer att söka asyl , vilket är fler än 2015. huvudscenario är 100 000 personer varav 18 000 ensamkommande barn, men med ett högre beräkningsalternativ på 140 000 personer varav 27 000 ensamkommande barn. Huvudprognosen skulle göra året till det med näst flest asylsökande i historia, efter 2015. De höga nivåerna bedöms uppstå . Det kommer att krävas stora insatser för att uppnå en beredskap inför en kommande hög migration. Det krävs långsiktiga reformer på bostads- och arbetsmarknaden. Men inte minst krävs också stora förändringar av de omedelbara mottagandesystemen, säkerställd tillgång till asylboenden och såväl infrastruktur som personal för att kunna hantera bemanning, registrering, placering och logistik. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vilka åtgärder vidtar ministern och regeringen för att stärka kapaciteten och beredskapen inför en stor mängd asylsökande även 2016?
fr · H311821 · 2016-02-17 00:00:00 — Fråga 2015/16:821 Regeringens akuta flyktingmiljarder av (SD) till Statsrådet (S) blev det klart att svenska kommuner och landsting skulle få dela på 9,8 miljarder för att kunna hantera, eller få hjälp med att hantera, uppkomna problem med migrationen. Detta skedde som ett resultat av en uppgörelse mellan delar av oppositionen och regeringen. Redan inledningsvis var vi många som tänkte det vi ser vara ett faktum. Pengarna är naturligtvis ett välkommet tillskott i kommunerna, men de går i många fall inte alls till vad de är avsedda att gå till. I en kartläggning av visade det sig att man bland annat i använt pengar till en isanläggning och till pensionsavräkningar. I regeringens riktlinjer står det att pengarna kan "användas för bidrag till kommuners och landstings hantering av flyktingsituationen för att minska trycket på den kommunala ekonomin". Med dessa vaga riktlinjer kan det anses vara viktigt med en uppföljning, vilket dock inte regeringen tycks vara mån om. Med hänvisning till ovanstående önskar jag att statsrådet svarar på följande: Anser statsrådet att det kan vara aktuellt att ha en uppföljning av vart de så kallade akuta flyktingmiljarderna går, och är statsrådet nöjd med hur kommuner och landsting använt pengarna?