ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H41281 · 2016-10-21 00:00:00 — Dnr N2016/06265/ITP Svar på fråga 2016/17:81 av (S) Postnord, PTS och postutdelning har frågat mig om det inte vore bättre att PTS i samverkan med Postnord först såg till att gamla men basala kommunikationslösningar, typ post och paket, började fungera samt genom vilka åtgärder jag avser att säkerställa och kvalitetssäkra en basal postservice i hela landet. Först vill jag bara klargöra att () enligt sin instruktion, har ett samlat ansvar för både postområdet och området för elektronisk kommunikation. PTS ska även, enligt instruktionen, särskilt verka för att målen för funktionshinderspolitiken uppnås inom sitt ansvarsområde och ska vara samlande, stödjande och pådrivande. Myndigheten får finansiera utvecklingsprojekt eller andra insatser för ökad tillgänglighet, användbarhet och mångfald inom it och elektronisk kommunikation samt elektroniska tjänster för personer med funktionsnedsättning. PTS är, som sagt, den myndighet som är utsedd av regeringen att utöva tillsyn inom postområdet och myndigheten för en tät dialog med alla postoperatörer, däribland , om kvalitetsproblemen. PTS har rapporterat att de ser allvarligt på situationen och har ökat sina tillsynsinsatser med bland annat fler fysiska tillsynsbesök, tätare dialog och krav på och uppföljning av lokala åtgärdsplaner. PTS får också meddela de förelägganden som behövs för att postlagen, föreskrifter eller tillståndsvillkor, som meddelats med stöd av lagen, ska följas. Föreläggandet får förenas med vite. Jag har fullt förtroende för PTS tillsyn på postområdet och fortsätter följa frågan noga. Jag vill understryka att det är viktigt för mig och regeringen att det finns en posttjänst av god kvalitet i hela landet, som är kostnadseffektiv och i så stor utsträckning som möjligt motsvarar hushållens och företagens behov. För att säkerställa att postlagstiftningen är ändamålsenlig både och för framtiden tillsatte regeringen en utred-ning med uppgift att se över postlagstiftningen. Utredningens slut-betänkande är ute på remiss till och med och remiss-tiden för utredningens delbetänkande löpte ut sista september. Regeringen håller på att ta ställning till hur vi ska gå vidare med utredningens förslag.
frs · H41284 · 2016-10-20 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:84 av (M) Framtidsministern och PGU har frågat mig om vem i regeringen som tar över framtidsminister samordnande roll för politiken för global utveckling. I PGU-skrivelsen framgår att Framtidsministern hade ett särskilt ansvar vad gäller Agenda 2030 att identifiera strategiska åtgärder som borde vidtas på för att säkerställa ett ändamålsenligt och effektivt genomförande, både med ett nationellt och internationellt perspektiv. Jag tillsammans med civilministern har ett särskilt ansvar för att ta vidare arbetet med Agenda 2030 där jag ansvarar för det internationella genomförandet medan har det samordnande ansvaret för det nationella genomförandet. Samordningsfunktionen för PGU inom har sedan PGU beslutades av riksdag 2003 (prop. 2002/03:122) legat inom . Jag som minister för internationellt utvecklingssamarbete och klimat är också ansvarigt statsråd. Ansvaret för att genomföra politiken åligger dock hela regeringen och därmed alla statsråd.
frs · H41287 · 2016-10-19 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:87 av (KD) Kristna konvertiter i har frågat mig vad jag och den gör för att få den iranska regimen att upphöra med sin förföljelse mot kristna konvertiter. Jag instämmer med att situationen beträffande mänskliga rättigheter i är fortsatt allvarlig. Inte minst gäller detta de omfattande bristerna beträffande respekten för religionsfrihet och situationen för konvertiteter är särskilt bekymmersam. Regeringen har konsekvent tagit upp frågan om mänskliga rättigheter i bilaterala samtal med . Det skedde i samband med besök i av statsråd och statsråd . Jag tog också själv, i likhet med flera andra representanter för regeringen, upp dessa frågor med utrikesminister under dennes besök i . Under det besöket överenskoms det också att och ska inleda en strukturerad politisk dialog, där mänskliga rättigheter kommer att ingå. Under dessa möten kommer regeringen att fortsätta uppmärksamma övergrepp i frågor som rör religions- och övertygelsefriheter.
frs · H41288 · 2016-10-19 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:88 av (M) Finansieringen av besök i har frågat mig om besök i var en del av den svenska kampanjen för att bli invald i och huruvida vad delaktigt i planeringen eller finansieringen av resan. FN:s generalsekreterare besökte . Besöket var särskilt välkommet givet att firar som FN-medlem. Generalsekreteraren hade bjudits in av statsministern för bilaterala överläggningar. Han var också inbjuden att hålla Dag Hammarskjöldföreläsning. Det är ett årligt återkommande arrangemang som hålls till minnet av och är ett samarbete mellan och . Besöket var inte en del av den svenska kampanjen för att bli invald i . Generalsekreteraren är enligt artikel 100 oberoende. inklusive var, liksom vid Generalsekreterarens besök till , involverat i planeringen av besöket. Resan var en del av generalsekreterarens ordinarie verksamhet och bekostades således av FN. Jag vill i detta sammanhang också lyfta fram att generalsekreteraren besökt en rad länder , däribland även de två kandidatländerna och . UD var inte delaktigt i finansieringen av resan.
frs · H41290 · 2016-10-18 00:00:00 — Dnr A2016/01909/A Svar på fråga 2016/17:90 av (M) Fler nya jobb till nyanlända har frågat mig hur många fler nya jobb jag beräknar kommer att komma nyanlända till del. Arbetsmarknaden är en marknad, inte en planekonomi. Det innebär att det är upp till arbetssökande att söka de lediga jobben och upp till arbetsgivarna att anställa. Det är inte regeringens sak att bestämma vem som ska få vilket jobb. Regeringens uppgift är att säkerställa så bra förutsättningar som möjligt för matchningen på arbetsmarknaden, så att arbetssökande hittar arbete och arbetsgivare får tag på rätt kompetens. I detta ingår bland annat att genom ett väl fungerande utbildningssystem och en aktiv arbetsmarknadspolitik rusta individerna så att de kan hävda sig på arbetsmarknaden, och att erbjuda lämpliga lönesubventioner till arbetsgivarna för att anställa dem som står lite längre ifrån arbetsmarknaden. När det gäller nyanlända är det förstås också särskilt viktigt att de samlade insatserna för mottagande och etablering fungerar väl. Genom förslagen i budgetpropositionen öppnar regeringen också nya möjligheter till arbete för nyanlända genom bl.a. moderna beredskapsjobb i staten, en högre subventionsgrad för nyanlända med nystartsjobb och att extratjänster utvidgas till nyanlända. På så sätt skapar vi så bra förutsättningar som möjligt för tillväxt och jobbskapande i .
frs · H41291 · 2016-10-19 00:00:00 — Dnr U2016/04285/S Svar på fråga 2016/17:91 av (L) Regelverket för Lärarlyftet II har frågat mig om jag är beredd att ändra regelverket för att underlätta för fler lärare att kunna genomföra Lärarlyftet II. Jag håller med om att det är viktigt att lärare ges möjlighet att vidareutbilda sig för att kunna göra karriär inom läraryrket, till exempel som speciallärare. Det är även av yttersta vikt att säkerställa att barn och elever som har behov av specialpedagogiskt stöd får tillgång till det. Jag håller mot bakgrund av detta med om att det är viktigt att förutsättningarna för att delta i vidareutbildning är så goda som möjligt. Förutsättningarna har därför successivt förbättrats genom att statsbidraget för fortbildning inom ramen för satsningen Lärarlyftet höjts till per högskolepoäng om utbildningen avser matematik eller speciallärarutbildning och till per högskolepoäng om utbildningen avser svenska som andraspråk. senast har regeringen ytterligare förbättrat förutsättningarna för den som vidareutbildar sig till speciallärare eller specialpedagog eller deltar i fortbildning som ger kunskaper inom ämnet svenska som andraspråk eller behörighet att undervisa i ämnet eller i vuxenutbildning i svenska för invandrare eller motsvarande utbildning genom att införa statsbidrag som ger möjlighet att studera av lönen. Det finns inga krav på att den som deltar i vidareutbildningen arbetar i någon viss omfattning (förordningen [2007:222] om statsbidrag för fortbildning av lärare samt fritidspedagoger och motsvarande, förordningen [2016:400] om statsbidrag för personalförstärkning inom elevhälsan och när det gäller specialpedagogiska insatser och för fortbildning när det gäller sådana insatser och förordningen [2016:709] om statsbidrag för fortbildning av lärare när det gäller svenska som andraspråk och vuxenutbildning i svenska för invandrare). Det är dock möjligt för huvudmännen att utöver det regelverk som regeringen beslutat om ställa egna villkor. Det är naturligtvis angeläget att huvudmännen, när de ställer upp sina eventuella villkor, tar hänsyn till att Lärarlyftet ska vara en reell möjlighet för bl.a. anställda lärare med en behörighetsgivande examen att bli behöriga för all den undervisning de bedriver. Syftet är en likvärdig undervisning som leder till att alla elever ges förutsättningar att nå de nationella målen för utbildningen. Jag kommer därför att följa detta och, om någon typ av återrapportering visar att lärares möjlighet att ta del av statligt reglerad vidareutbildning inte fungerar i praktiken, överväga att vidta åtgärder. Jag vill i sammanhanget lyfta fram den pågående utredningen skola genom mer attraktiva skolprofessioner (dir. 2016:76) där en särskild utredare bl.a. ska se över hur lärare och förskollärare kan stärkas i sin profession. När det gäller behörighetsgivande fortbildning ska utredaren ta ställning till vilken form som bäst lämpar sig för den och om den bör bli permanent. Uppdraget ska slutredovisas .
frs · H41292 · 2016-10-19 00:00:00 — Dnr Ju2016/06987/ Svar på fråga 2016/17:92 av (M) Dödligt våld bland kriminella har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att öka polisens förmåga att klara upp mord som begås i kriminella miljöer. Dödligt våld med illegala skjutvapen relaterade till konflikter mellan kriminella ökar kontinuerligt, särskilt i storstadslänens socialt mest utsatta områden. Regeringen ser allvarligt på denna utveckling, som även innebär tydliga risker för tredje person. Dessutom försvåras utredningarna av brotten av att viljan hos allmänheten att lämna upplysningar till polisen och att vittna gentemot aktörer i dessa områden är låg. En effektiv brottsbekämpning förutsätter att de brottsbekämpande myndigheterna har ändamålsenliga verktyg till sitt förfogande. Uppgifter om elektronisk kommunikation och andra elektroniska spår är helt nödvändiga för brottsbekämpningen. har teknik- och kommunikationsutvecklingen begränsat det praktiska användningsområdet för hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation. För att säkerställa att de brottsbekämpande myndigheterna kan upprätthålla sin förmåga att bekämpa brott gav regeringen därför en särskild utredare i uppdrag att undersöka om bestämmelser om hemlig dataavläsning bör införas i svensk rätt. Uppdraget ska redovisas . Det är också viktigt att det myndighetsgemensamma arbetet mot organiserad brottslighet bedrivs med full kraft och att tillgången på illegala vapen begränsas. Regeringen gav i uppdrag att tillsammans med elva andra myndigheter utveckla insatserna mot organiserad brottslighet. Arbetet ska även omfatta samverkan på lokal nivå och särskild uppmärksamhet ska riktas mot problematiken i utsatta områden. gavs även i uppdrag att skapa förutsättningar för att ytterligare motverka förekomsten av illegala vapen och explosiva varor inom landet. Vid pågår även arbete med att utveckla metoderna och de tekniska hjälpmedlen för att utreda grova våldsbrott som begås som ett led i annan kriminell verksamhet. Arbetet kan komma att resultera i att ytterligare behov av förändringar i gällande lagstiftning identifieras. För att ge möjlighet att öka sina personella resurser har regeringen i budgetpropositionen föreslagit ett tillskott till på sammanlagt –2020. Regeringen kommer även att noga följa hur myndighetens resursbehov utvecklas.
frs · H41294 · 2016-10-19 00:00:00 — Dnr Ju2016/06990/ Svar på fråga 2016/17:94 av (M) Det ökande antalet butiksrån har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att polisen ska ha den förmåga som krävs för att hantera det ökande antalet butiks-rån och för att polisen ska kunna bedriva ett effektivt förebyggande arbete för att förhindra brotten. Butiksrån är ett allvarligt brott, inte minst med tanke på efterverkningarna för de som drabbas. Genom ett effektivt och samordnat brottsförebyggande arbete finns det möjligheter att avsevärt minska förekomsten av butiksrån. Detta är dock inte enbart en fråga för utan också för andra aktörer. I den nya finns kommunpoliser i samtliga kommuner vilka ska trygga en långsiktig samverkan i det brottsförebyggande arbetet. Dessutom pågår tillsättning av områdespoliser som ska arbeta lokalt och kontaktskapande gentemot medborgarna. I budgetpropositionen har regeringen föreslagit att tillförs –2020. Det är emellertid ansvar att bedöma vilka åtgärder som behöver vidtas för att fullgöra de arbetsuppgifter som myndigheten har och att besluta om hur resurserna ska fördelas. Regeringen anser att det finns stora möjligheter att utveckla det brottsförebyggande arbetet när det gäller alla typer av brott och avser därför att återkomma med förslag på hur detta kan förbättras.
frs · H41297 · 2016-10-26 00:00:00 — Dnr S2016/06397/FST Barn-, äldre- och jämställdhetsministern Svar på fråga 2016/17:97 av (L) Förtroendet för assistansersättningen har frågat mig om jag kan tänka mig att dra tillbaka uppdraget i regleringsbrev att ”ska bidra till att bryta utvecklingen av antalet timmar inom assistansersättningen”? Först och främst vill jag förtydliga att inte har ett mål som säger eller innebär att ska minska antalet timmar inom assistansersättningen. Det är beklagligt att sådana felaktigheter sprid i den offentliga debatten. Målet lyder som följer: ”ska bidra till att bryta utvecklingen av antalet timmar inom assistansersättningen. En god rättstillämpning ska säkerställas och handläggningen, utredningarna och besluten ska vara likvärdiga över hela landet och hålla hög kvalitet så att rätt person får rätt ersättning. ska även säkerställa en god kontroll för att motverka överutnyttjande. Därutöver ska verka för att de försäkringsmedicinska utredningarna och läkarutlåtandena håller hög kvalitet.” När det gäller målet om assistansersättningen i regleringsbrev så vill jag poängtera att det är ett mål och inte en riktlinje eller en regel. Utgångspunken för målet är att det ska säkerställas en god rättstillämpning i handläggning, utredningar och beslut. Det är självklart att ska följa lagstiftningen och att enskilda ska få det stöd som de har rätt till. beslut kan dessutom överklagas och prövas av domstol. Men det är viktigt att assistansersättningen går till rätt saker. Det ökande antalet timmar per person är oroande. Kostnaderna för assistansersättningen har nästan fördubblats som antalet personer som får assistansersättning endast ökat , dvs. 2 000 personer. Mot bakgrund av denna utveckling är mål för assistansersättningen relevant, dvs. att handläggningen ska vara av hög kvalitet med lika rättstillämpning i landet för att säkerställa att rätt person får rätt ersättning, en god kontroll för att motverka överutnyttjande samt att bidra till att bryta utvecklingen av antalet timmar.
frs · H41298 · 2016-10-19 00:00:00 — Dnr N2016/06361/MRT Svar på fråga 2016/17:98 av Boriana (M) Olovlig körning Boriana har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att se till att den som saknar svenskt eller utländskt körkort inte tillåts att framföra fordon i . Enligt körkortslagen (1998:488) är ett utländskt körkort utfärdat i en stat inom EES giltigt i enligt sitt innehåll och jämställs med ett svenskt körkort, under förutsättning att det är giltigt i landet det utfärdades i. Ett sådant körkort kan bytas ut till ett likvärdigt svenskt körkort utan att den som ansöker om utbytet behöver ha ett giltigt körkortstillstånd eller göra ett förarprov. Även andra utländska körkort utfärdade i länder utanför EES-området gäller i enligt sitt innehåll om de är utformade i överensstämmelse med någon av förebilderna i de om vägtrafik som har undertecknats i respektive i . Sådana körkort är giltiga i från det datum innehavaren folkbokför sig. behöver innehavaren ha ansökt om och fått körkortstillstånd, samt genomfört förarprov i för att få ett svenskt körkort. Den som varken har ett giltigt svenskt eller giltigt utländskt körkort får enligt lag inte framföra körkortspliktiga fordon i . är den myndighet som ansvarar för kontroll av vägtrafiken och beivrar brott mot bestämmelserna i körkortslagen.
frs · H41299 · 2016-10-24 00:00:00 — Dnr 2016/03613/SFÖ Svar på fråga 2016/17:99 av (S) Statlig styrning av myndigheter har frågat mig hur jag ska säkerställa att den politik som regeringen vill driva gällande statliga myndigheters lokalisering genomförs. Regeringen lägger stor vikt vid hur statliga myndigheter är lokaliserade vilket bl.a. framgår av budgetpropositionen för . Arbetet med att omlokalisera myndigheter kommer att fortsätta och styrningen av myndigheterna i övrigt kommer att utvecklas, bl.a. med utgångspunkt från Statskontorets rapport om statliga myndigheters lokalisering, så att regionala hänsyn beaktas i större utsträckning. Statliga myndighetsledningar har ett långtgående ansvar för verksamheten, men det är regeringen som har det slutliga ansvaret för de effekter myndigheternas val av lokaliseringsort får för enskilda och staten som helhet. Regeringen är därför beredd att styra hur myndigheterna lokaliseras när det bedöms vara befogat. Aktuella exempel är regeringens beslut om att omlokalisera Fastighetsmäklarinspektionen och delar av . Regeringen har vidare beslutat om att även i fortsättningen ska bedriva utbildning och forskning i både och .
fr · H411264 · 2016-11-01 00:00:00 — Fråga 2016/17:264 Säkerheten på svenska rastplatser av (M) till Statsrådet (S) skrev () om oron som finns bland långtradarchaufförer angående de svenska rastplatserna. Många känner sig oroliga för hot, rån och stölder. Trafikanalys har på regeringens uppdrag gjort en granskning av rastplatser vid vägarna i . Undersökningen från Trafikanalys visade bland annat att lastbilschaufförerna efterfrågar både fler och säkrare rastplatser. Det finns för få rastplatser, och det är ofta trångt på dem. Enligt Trafikanalys rapport finns det endast två säkra rastplatser i . Många förare upplever enligt rapporten att polisen inte är tillräckligt synlig eller har tillräcklig kontroll. Frågan är komplex; många aktörer är inblandade i frågan, och ansvarsfördelningen mellan branschen och det offentliga är inte helt tydlig, enligt Trafikanalys. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Tänker statsrådet ta några initiativ med anledning av de uppgifter som har kommit fram i rapporten från Trafikanalys angående säkerheten på de svenska rastplatserna?
fr · H411265 · 2016-11-01 00:00:00 — Fråga 2016/17:265 Långa väntetider för behandling av prostatacancer av (M) till Statsrådet (S) Prostatacancer är den vanligaste cancersjukdomen i . Ungefär 90 000 män i lever med diagnosen prostatacancer. Tyvärr är det inte nog med att få beskedet att man drabbats av cancer; diagnosen innebär ofta en väldigt lång väntan för män i alla delar av landet på att kunna få behandling. Inget landsting och ingen region lever upp till de relativt blygsamma mål som är satta för väntetider och behandling. var, enligt Cancerfondens sammanställning, minst dåligt med drygt 4 av 10 män som fick besked om diagnos inom uppsatt tidsgräns (). I med sämst utfall fick 1 av 20 män besked inom uppsatt tidsgräns. Detta är helt orimligt och oacceptabelt. Prostatacancer är den cancerform som orsakar flest dödsfall bland män i . Trots detta faktum är metoderna för tidig upptäckt bristfälliga. Därtill är resurserna för psykosocialt omhändertagande knapphändiga och otillräckliga. Omkring var femte man i kommer att få diagnosen prostatacancer. Bristen på patologer och urologer är omfattande. Regeringen har medvetet tagit bort det redskap (kömiljarden) som fanns för att börja korta väntetiderna, med hänvisning till att den trängde undan annan vård. Vi är medvetna om att tendenser till sådana effekter har funnits, varför vi har föreslagit att en mer heltäckande vårdgaranti, som är prestationsbunden, utvecklas. Regeringen avvisar förslaget men har inte aviserat ett enda konkret förslag till proposition om att minska väntetiderna i cancervården. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet (S): Vilka konkreta åtgärder avser statsrådet att vidta för att minska långa väntetider och de regionala skillnaderna avseende kötid inom prostatacancervården?
fr · H411266 · 2016-11-01 00:00:00 — Fråga 2016/17:266 Tillgång till bredband av (C) till Statsrådet (MP) Post- och senaste kartläggning visar att av alla hushåll i fortfarande saknar bredbandsuppkoppling med en kapacitet om minst . Det är inte minst hushåll i områden utanför storstäderna som fortfarande inte har nåtts av den bredbandsutbyggnad som pågår runt om i landet. Tillgång till bredband med fiberkapacitet är inte längre en lyxfråga. Det är en absolut nödvändighet för hushåll, företag och offentliga verksamheter. Här finns barnfamiljen som behöver god uppkoppling för att kunna läsa läxor, jobba hemifrån och följa nyheterna som gör dem till aktiva samhällsmedborgare. Här finns småföretagaren som behöver kunna ta betalt, kommunicera med leverantörer och marknadsföra sin verksamhet. Och här finns anställda och äldre på äldreboendet som är beroende av att det uppkopplade trygghetslarmet fungerar. Både den förra och den nuvarande regeringen har tagit flera initiativ för att stärka bredbandsutbyggnaden, bland annat genom de så kallade regionala bredbandssamordnarna och bredbandsforum. har i motion till även prioriterat betydligt mer resurser än regeringen för att snabba på bredbandsutbyggnaden. Men behöver vi säkerställa att de resurser som avsätts för bredbandsutbyggnaden också används på mest effektiva sätt. De delar av landet som ännu inte har nåtts av bredbandsutbyggnaden är ofta områden som av antingen demografiska, ekonomiska eller topografiska skäl inte kommer att kunna nås snabbt med befintlig utbyggnad. Utmaningen för dessa delar av befolkningen blir nu heller inte mindre efter det att regeringen beslutat att pausa hela utrullningen av 700-megahertzbandet. finns det nya och kompletterande lösningar till den bredbandsutbyggnad som sker genom att gräva ned fiber, också för det ortssammanbindande nätet. Med hjälp av den nya generationens trådlösa infrastrukturlösningar för bredband med motsvarande fiberkapacitet kan bredbandsutbyggnaden både snabbas på och bli mer kostnadseffektiv. Enligt uppgift kan det – beroende på förutsättningarna – handla om en ofta dubbelt så snabb utbyggnad, till ned mot halva kostnaden. Oavsett om det stämmer eller inte är det angeläget att vända på varenda sten för att snabba på och sänka kostnaderna för bredbandsutbyggnaden. Det är angeläget för att nå inte minst ytterområdena och andra delar av kommunerna runt om i landet som inte har en uppkoppling på minst . Min fråga till statsrådet är: Vad gör statsrådet och regeringen för att säkerställa att de resurser som regeringen avsätter till bredbandsutbyggnaden används på ett så tids- och kostnadseffektivt sätt som möjligt – exempelvis genom att informera kommuner och stadsnät om möjligheterna att komplettera nedgrävd fiber med trådlösa infrastrukturlösningar med fiberkapacitet?