ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H312728 · 2016-02-11 00:00:00 — Svar på frågorna 2015/16:727 Avrättningar i , 2015/16:728 Avrättningar i , 2015/16:729 Avrättningar i och 2015/16:730 Avrättningar av barn i av (M) har frågat mig vad jag anser om, och hur jag avser agera rörande användandet av dödsstraff i , och . Hon har även frågat mig vad jag anser om, och hur jag avser agera rörande avrättningar av minderåriga. Jag väljer att besvara frågorna i ett sammanhang. Jag delar oro över dödsstraffets fortsatta användning i världen. , och är tre av världens länder där dödsstraffet används mest frekvent. Regeringen fördömer i alla sammanhang tillämpningen av dödsstraffet i alla dess former. Dödsstraffet är enligt vår mening en kränkning av de mest grundläggande mänskliga rättigheterna, inklusive rätten till liv. Det är ett omänskligt, grymt och oåterkalleligt straff som inte har någon plats i en modern rättsordning. Enligt FN:s konvention om barnets rättigheter, vilken genom att ha ratificerat konventionen är bunden att följa, är avrättningar av personer strikt förbjudet. har verkat på det internationella planet för dödsstraffets globala avskaffande. Det är en prioriterad fråga i utrikespolitik. Ingen kan tveka om regeringens inställning i denna fråga. Jag kan försäkra om att arbete för ett globalt avskaffande av dödsstraffet kommer att fortsätta med oförminskad kraft. Det sker genom såväl FN som genom EU och i våra bilaterala kontakter. I ger sitt aktiva stöd till resolutioner om moratorium rörande dödsstraffets användning. har också varit huvudförslagsställare till resolutioner om summariska och utomrättsliga avrättningar i såväl som i för mänskliga rättigheter. EU har riktlinjer mot dödsstraffet som styr EU:s arbete för dödstraffets globala avskaffande. Regeringen verkar för att EU vidhåller en stark röst och agerar i enskilda fall i enlighet med riktlinjerna genom olika uppvaktningar, påtryckningar och uttalanden. Bilateralt agerar i enskilda fall, men vi för även kontinuerligt en principiell dialog om dödsstraffets tillämpning, med målet att förmå stater som ännu inte avskaffat dödsstraffet att ändra inställning.
frs · H312729 · 2016-02-11 00:00:00 — Svar på frågorna 2015/16:727 Avrättningar i , 2015/16:728 Avrättningar i , 2015/16:729 Avrättningar i och 2015/16:730 Avrättningar av barn i av (M) har frågat mig vad jag anser om, och hur jag avser agera rörande användandet av dödsstraff i , och . Hon har även frågat mig vad jag anser om, och hur jag avser agera rörande avrättningar av minderåriga. Jag väljer att besvara frågorna i ett sammanhang. Jag delar oro över dödsstraffets fortsatta användning i världen. , och är tre av världens länder där dödsstraffet används mest frekvent. Regeringen fördömer i alla sammanhang tillämpningen av dödsstraffet i alla dess former. Dödsstraffet är enligt vår mening en kränkning av de mest grundläggande mänskliga rättigheterna, inklusive rätten till liv. Det är ett omänskligt, grymt och oåterkalleligt straff som inte har någon plats i en modern rättsordning. Enligt FN:s konvention om barnets rättigheter, vilken genom att ha ratificerat konventionen är bunden att följa, är avrättningar av personer strikt förbjudet. har verkat på det internationella planet för dödsstraffets globala avskaffande. Det är en prioriterad fråga i utrikespolitik. Ingen kan tveka om regeringens inställning i denna fråga. Jag kan försäkra om att arbete för ett globalt avskaffande av dödsstraffet kommer att fortsätta med oförminskad kraft. Det sker genom såväl FN som genom EU och i våra bilaterala kontakter. I ger sitt aktiva stöd till resolutioner om moratorium rörande dödsstraffets användning. har också varit huvudförslagsställare till resolutioner om summariska och utomrättsliga avrättningar i såväl som i för mänskliga rättigheter. EU har riktlinjer mot dödsstraffet som styr EU:s arbete för dödstraffets globala avskaffande. Regeringen verkar för att EU vidhåller en stark röst och agerar i enskilda fall i enlighet med riktlinjerna genom olika uppvaktningar, påtryckningar och uttalanden. Bilateralt agerar i enskilda fall, men vi för även kontinuerligt en principiell dialog om dödsstraffets tillämpning, med målet att förmå stater som ännu inte avskaffat dödsstraffet att ändra inställning.
frs · H312730 · 2016-02-11 00:00:00 — Svar på frågorna 2015/16:727 Avrättningar i , 2015/16:728 Avrättningar i , 2015/16:729 Avrättningar i och 2015/16:730 Avrättningar av barn i av (M) har frågat mig vad jag anser om, och hur jag avser agera rörande användandet av dödsstraff i , och . Hon har även frågat mig vad jag anser om, och hur jag avser agera rörande avrättningar av minderåriga. Jag väljer att besvara frågorna i ett sammanhang. Jag delar oro över dödsstraffets fortsatta användning i världen. , och är tre av världens länder där dödsstraffet används mest frekvent. Regeringen fördömer i alla sammanhang tillämpningen av dödsstraffet i alla dess former. Dödsstraffet är enligt vår mening en kränkning av de mest grundläggande mänskliga rättigheterna, inklusive rätten till liv. Det är ett omänskligt, grymt och oåterkalleligt straff som inte har någon plats i en modern rättsordning. Enligt FN:s konvention om barnets rättigheter, vilken genom att ha ratificerat konventionen är bunden att följa, är avrättningar av personer strikt förbjudet. har verkat på det internationella planet för dödsstraffets globala avskaffande. Det är en prioriterad fråga i utrikespolitik. Ingen kan tveka om regeringens inställning i denna fråga. Jag kan försäkra om att arbete för ett globalt avskaffande av dödsstraffet kommer att fortsätta med oförminskad kraft. Det sker genom såväl FN som genom EU och i våra bilaterala kontakter. I ger sitt aktiva stöd till resolutioner om moratorium rörande dödsstraffets användning. har också varit huvudförslagsställare till resolutioner om summariska och utomrättsliga avrättningar i såväl som i för mänskliga rättigheter. EU har riktlinjer mot dödsstraffet som styr EU:s arbete för dödstraffets globala avskaffande. Regeringen verkar för att EU vidhåller en stark röst och agerar i enskilda fall i enlighet med riktlinjerna genom olika uppvaktningar, påtryckningar och uttalanden. Bilateralt agerar i enskilda fall, men vi för även kontinuerligt en principiell dialog om dödsstraffets tillämpning, med målet att förmå stater som ännu inte avskaffat dödsstraffet att ändra inställning.
frs · H312731 · 2016-02-09 00:00:00 — Dnr N2016/00869/ITP Bostads-, stadsutvecklings- och it-ministern Svar på fråga 2015/16:731 av (C) System för flyttanmälan och eftersändning av post har frågat mig hur jag har agerat, och hur jag avser agera framgent, för att säkerställa en hög postal kvalitet med fungerande system för flyttanmälan och eftersändning av post. Regeringens förvaltningspolitik bygger på att myndigheterna i stor utsträckning själva, utifrån de mål och uppgifter för verksamheten som och regeringen fastställer, avgör hur verksamheten ska organiseras för att på bästa sätt tillgodose samhällets samlade behov. Det är myndigheternas respektive ledning som ansvarar för att verksamheten bedrivs effektivt och att myndigheten hushåller väl med statens medel. Att statliga myndigheter utvecklar sin verksamhet och digitaliserar sina tjänster för att förbättra sin service till medborgarna och bli effektivare är positivt. har ansvar för folkbokföringen och därmed ändring av folkbokföringsadress och hantering av flyttanmälan. () är utsedd att utöva tillsyn inom postområdet. Att ett avtal upphör att gälla är inget konstigt. Sedan början av har det pågått en dialog mellan de inblandade myndigheterna och samt företaget adressändring AB, som ägs av postoperatörerna. Regeringen har följt och följer fortfarande frågan om eftersändning av post och jag och mina medarbetare har träffat Svensk adressändring AB och representanter för postoperatörerna. För regeringen är det viktigt att det finns en posttjänst av god kvalitet i hela landet, som är kostnadseffektiv och i så stor utsträckning som möjligt motsvarar hushållens och företagens behov. Information om hur eftersändning av post kan beställas av Svensk adressändring finns i direkt anslutning till för flyttanmälan. Regeringen har förtroende för att bedriver folkbokföringsverksamheten effektivt utifrån medborgarnas behov och att PTS kontrollerar kvaliteten inom postområdet.
frs · H312732 · 2016-02-10 00:00:00 — Dnr N2016/00848/MRT och N2016/00892/MRT Svar på fråga 2015/16:714 av (M) Alkobommar i svenska hamnar samt fråga 2015/16:732 av (M) om Alkobommar i våra hamnar har frågat mig när vi kan förvänta oss att alkobommar kommer på plats och hur många arbetstillfällen regeringen beräknar att alkobommarna kommer att bidra till . har frågat mig om jag avser följa beslut om att sätta upp alkobommar i landets hamnar för att minska antalet berusade förare ute på våra svenska vägar. befinner sig i framkant internationellt när det gäller trafiksäkerhet. Detta tack vare att vi jobbar med Nollvisionen i trafiksäkerhetsarbetet. Många svenska företag utvecklar trafiksäkerhetrelaterade produkter och tjänster med en stor exportpotential. Det är viktigt att vi främjar detta, bland annat genom att ständigt utvärdera och pröva nya metoder och arbetssätt. Ett bra innovationsklimat ger i sin tur möjligheter för företag att växa och skapar fler jobb. Hur många jobb en enskild innovation kan ge är dock inte möjligt att säga i ett inledande skede. Regeringen vill intensifiera arbetet för en trygg och säker vägtrafik. En viktig del i detta är att förebygga och förhindra rattfylleri. En ny, smart lösning som har testats på försök är alkobommar i färjehamnar. Efter ett regeringsuppdrag har lämnat in en rapport om möjligheterna att införa alkobommar i vissa hamnar. I detta arbete har samarbetat med en rad aktörer på området, bland andra Transportstyrelsen, , och , för att få en bred bild av hur resurserna för kontroll i hamnarna kan användas på ett smart sätt. Min utgångspunkt är att alkobommar är en intressant möjlighet för att förhindra rattfylleri från färjetrafiken och på så sätt öka trafiksäkerheten. Det kan även vara ett sätt att verka för en mer hållbar utveckling inom den tunga trafiken. Vi måste nu i samarbete med myndigheterna och andra nyckelaktörer finna bra lösningar för att ytterligare minska rattfylleriet.
frs · H312733 · 2016-02-10 00:00:00 — Dnr Ju2016/01002/ Svar på fråga 2015/16:733 av (M) Kommunernas mottagande av ensamkommande barn och unga har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa att den nya modellen inte ska försvåra kommunernas arbete med mottagandet av ensamkommande barn och ungdomar. Regeringen gav i uppdrag att ta fram en ny modell för anvisning av ensamkommande barn och unga. Modellen ska vara i kraft . Skälen för att regeringen gav detta uppdrag till är att den nuvarande anvisningsmodellen har lett till en ojämn fördelning mellan kommunerna. Till exempel har anvisning baserad på anknytning utgjort mellan av alla anvisningar . Bakom dessa siffror döljer sig en stor variation mellan kommunerna som har fått till följd att vissa kommuner har fått ta emot oproportionerligt många barn. Regeringen vill att den nya anvisningsmodellen ska bygga på en fastställd andel som baseras på kommunens storlek, förutsättningar och tidigare mottagande av asylsökande, nyanlända och ensamkommande barn. Alla kommuner kommer därmed kunna få en bättre uppfattning om hur många barn som kommer att anvisas mot bakgrund av prognoser för antalet asylsökande ensamkommande barn. Dessa prognoser publiceras av myndigheten . Mer hänsyn kommer också att tas till tidigare mottagande. Det skapar bättre förutsättningar än dagens modell som i stället bygger på en kombination av fördelningstal på länsnivå, frivilliga överenskommelser med kommunerna samt en lagstadgad möjlighet för att anvisa fler barn än vad kommunerna tecknat överenskommelser om. Ett enkelt, tydligt och rättvist system för anvisning av ensamkommande barn ger kommunerna bättre förutsättningar att klara sitt uppdrag, vilket i sin tur gagnar barnen. Det kan även bidra till en ökad acceptans för mottagandet av ensamkommande barn i kommunerna. Som framgår av beslutet ska löpande informera regeringen när myndigheten tar fram den nya anvisningsmodellen.
frs · H312734 · 2016-02-10 00:00:00 — Dnr Fi2016/00358/S3 Svar på fråga 2015/16:734 av (C) agerande gällande flyttanmälan har frågat mig om jag tänker vidta några åtgärder med anledning av hantering när det gäller systemet för flyttanmälan och eftersändning. har ansvar för folkbokföringen och därmed även för ändring av folkbokföringsadress och hanteringen av flyttanmälan. hanterade cirka en miljon flyttanmälningar 2015 varav anmäldes direkt i för flyttanmälan. Cirka hälften av flyttanmälningarna kom in till myndigheten via Svensk adressändrings blanketter. Jag har erfarit från att myndigheten hanterar flyttanmälan i egen regi efter att avtalet med adressändring löpt ut. Motivet till förändringen är att öka digitaliseringen av ändring av folkbokföringsadress och därmed minska den hanteringen för medborgarna, företagen och myndigheten. gör bedömningen att med ökad digitalisering uppnås dels snabbare, säkrare och effektivare hantering av flyttningsanmälningar, dels en långsiktig kostnadseffektivisering. Information om hur eftersändning av post kan beställas av Svensk adressändring finns i direkt anslutning till för flyttanmälan. Regeringens förvaltningspolitik bygger på att myndigheterna i stor utsträckning själva, utifrån de mål och uppgifter för verksamheten som och regeringen fastställer, avgör hur verksamheten ska organiseras för att på bästa sätt tillgodose samhällets samlade behov. Det är myndigheternas respektive ledning som ansvarar för att verksamheten bedrivs effektivt och att myndigheten hushållar väl med statens medel.
frs · H312735 · 2016-02-09 00:00:00 — Dnr N2016/00926/ITP Bostads-, stadsutvecklings- och it-ministern Svar på fråga 2015/16:735 av (M) Tidsplan för bredbandsstrategin 2.0 har frågat mig hur tidsplanen för att få fram en ny bredbandsstrategi ser ut. Den nuvarande bredbandsstrategin beslutades och målen formulerades med sikte på 2020. Det är viktigt att, såsom regeringen framhåller i budgetpropositionen 2016, säkerställa att bredbandsstrategin fortsätter att vara relevant och framåtblickande. Det gör regeringen genom att ha givit Bredbandsforum ett förlängt uppdrag . Regeringen anser att det är viktigt att skapa fortsatt goda förutsättningar för snabb utbyggnad av bredband, fast och mobilt, också efter 2020 därför fortsätter regeringen sitt arbete med att utveckla bredbandspolitiken. Arbete med att specificera inriktningen för bredbandspolitiken initierades i samband med möte i Bredbandsforums styrgrupp 2015 och det arbetet väntas kunna avslutas . Någon närmare tidsplan utöver detta kan inte redovisas .
frs · H312736 · 2016-02-10 00:00:00 — Dnr Fi2016/00373/S2 Svar på fråga 2015/16:736 av (M) Ökad konkurrenskraft för datacenterindustrin har frågat mig om jag avser att i närtid lägga en proposition med anledning av Utredningen om sektorsneutral och konkurrenskraftig energiskatt på el. Utredningen om sektorsneutral och konkurrenskraftig energiskatt på el lämnade sitt betänkande Energiskatt på el – En översyn av det nuvarande systemet . Förslaget om lägre beskattning av el som förbrukas i större datacenter välkomnades särskilt av regeringen. Betänkandet har på sedvanligt sätt därefter remitterats. Ett stort antal remissvar har inkommit vid remitteringen och ärendet bereds nu vidare inom . Jag avser inte att föregripa denna beredning med tidpunkt för proposition i frågan.
frs · H312737 · 2016-02-10 00:00:00 — Dnr Fi2016/00374/SE Svar på fråga 2015/16:737 av (L) Arbetsförmedlingens bedömning av RUT-avdraget har frågat mig varför jag menar att Arbetsförmedlingen har fel i sin bedömning av RUT-avdraget. Jag delar Arbetsförmedlingens uppfattning att RUT-avdraget kan bidra med arbetstillfällen för personer med relativt svag anknytning till arbetsmarknaden. Motiven bakom förändringarna av RUT-avdraget som trädde i kraft är att RUT-avdraget ska riktas mer mot vanliga hushåll. Det är viktigt för skattesystemets legitimitet att skattepolitiken upplevs som rättvis. Förändringarna bedöms inte innebära någon skillnad för de allra flesta som gör RUT-avdrag och därmed inte heller för sysselsättningen i branschen. Detta gäller även med de föreslagna utvidgningarna av RUT-avdraget då ytterst få användare av RUT-avdraget gör avdrag för så pass höga belopp som .
frs · H312738 · 2016-02-10 00:00:00 — Dnr N2016/00927/HL Svar på fråga 2015/16:738 av (V) Effekterna av den nya stödområdesindelningen har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att motverka de effekter som den nya stödområdesindelningen leder till för lantbrukare i områden som till exempel och . Att behålla jordbruksproduktionen och det öppna odlingslandskapet i bygder med mindre goda naturliga odlingsförutsättningar är viktigt ur både jobb- och miljöaspekter. Av det skälet avsätts stora belopp för att stödja jordbruket i sådana delar av . Detta sker dels inom ramen för landsbygdsprogrammet och dels genom det nationella stödet till jordbruket i norra . I båda stödformerna finns möjligheter att differentiera stödnivåerna beroende på hur stora odlingsnackdelarna är. Regler för hur en sådan differen-tiering får göras finns i den EU-gemensamma lagstiftningen som i sin tur baseras på de regler som EU har förbundit sig att följa inom för stöd inom den s.k. gröna boxen. Den förändring av stödområdesindelningen som har gjorts får både positiva och negativa konsekvenser. För att mildra effekterna för dem som får mindre stöd än har ett övergångsstöd skapats inom ramen för det nationella stödet till jordbruket i norra , vilket innebär att stödet till företag med mjölkkor inte ska minska med mer än per kilo mjölk. För kompensationsstödet är utrymmet för nationella särlösningar begränsat, men jag har initierat ett arbete som syftar till att undersöka om det är möjligt att justera områdesindelningen inom de givna legala ramarna för att minska de negativa effekterna av en ny områdesindelning.
frs · H312739 · 2016-02-10 00:00:00 — Dnr N2016/00942/DL Svar på fråga 2015/16:739 av (V) Sockerlobbyn har frågat folkhälso-, sjukvårds- och idrottsministern om han avser att vidta några åtgärder för att verka för en omorganisering av Efsas expertpanel för socker för att stärka oberoendet från kommersiella krafter. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet, Efsa, ska bidra till att förbättra livsmedelssäkerheten, säkerställa ett högt konsumentskydd och skapa förtroende för EU:s livsmedelsproduktion. Det är bekymmersamt om vi inte kan känna förtroende för myndigheten, och det är allvarlig kritik som framkommit. Efsa etablerades 2002 och har sedan starten arbetat med att utveckla aspekter som att säkerställa oberoendet och transparensen i arbetet. En policy för jävsdeklarationer fastställdes . Efsa har senare utvecklat tydligare riktlinjer och började att arbeta utifrån en ny policy för oberoende i beslutsfattande processer. Den rapport om bl.a. socker som togs upp i radioprogrammet publicerades av Efsa 2010. Myndighetens arbete med att stärka processerna för att säkerställa oberoendet har följaktligen utvecklats sedan den rapporten gavs ut. En expertpanel i Efsa har mandat med möjlighet till förlängningar, och panelen har ett relativt brett arbetsområde. I det här fallet var det expertpanelen för dietprodukter, nutrition och allergier, som arbetade med rapporten. Panelen har till största delen nya medlemmar. Det är viktigt att Efsa som självständig myndighet kan leverera oberoende rapporter. Jag kommer noga att följa frågan.
frs · H312740 · 2016-02-10 00:00:00 — Dnr N2016/00930/TIF Svar på fråga 2015/16:740 av (M) Underhåll av vägar på landsbygden har frågat mig vad jag gör för att förbättra standarden och underhållet på den svenska landsbygdens vägar. har ett omfattande vägnät som består av statliga vägar, kommunala gator och vägar samt enskilda vägar med statsbidrag. Utöver detta så finns det ett mycket stort antal enskilda vägar utan statsbidrag där skogsbruket bidrar med skogsbilväg. Drift och underhåll av landets vägar säkrar och förbättrar transportsystemets funktionalitet och tillgänglighet och utgör därmed en viktig förutsättning för att trygga jobben, minska arbetslösheten och minska transporternas miljö- och klimatpåverkan. Regeringen satsar ca på att vidmakthålla det statliga vägnätet och bidrar även med stöd till det enskilda vägnätet med ytterligare ca . Inom landsbygdsprogrammet finns medel att söka för samarbete kring planering och projektering av skogsbilvägar. Det statliga vägnätet håller över lag en hög standard. Att vägytan är jämn och hel är viktigt för såväl trafikanter som transporter. Vägytans tillstånd mäts regelbundet av för att bedöma vägens standard och analysera behov av åtgärder. av det belagda vägnätet uppfyller kraven enligt den målstandard som har fastställt. Regeringen anser att vägunderhåll är en viktig fråga och har därför i budgetpropositionen beslutat om en satsning på vägunderhåll i landsbygd. Satsningen uppgår till –2019. Satsningen kommer att inriktas på bärighet och tjälsäkring. Det är åtgärder som är viktiga för regional tillväxt och vägnätet på landsbygden. Regeringen anser också att transportsystemet på landsbygden generellt är viktigt att värna. Därför har regeringen även beslutat om en flerårig satsning för att främja resande med kollektivtrafik i landsbygd. Satsningen uppgår 2016–2019 till . har fått regeringens uppdrag att samråda med berörda regionala företrädare och återrapportera till regeringen om hur medlen bäst kan användas.
frs · H312741 · 2016-02-10 00:00:00 — Dnr U2016/00460/GV Svar på fråga 2015/16:741 av (S) YH-utbildningar har frågat mig om hur jag ser på möjligheten till nya YH-utbildningar på området fordonshistorisk mekanik. har kommit att spela en viktig roll för svensk arbetsmarknad och har också på regeringens förslag avsatt medel för att kunna utöka antalet platser så att fler personer ska ges möjlighet till utbildningar som arbetslivet efterfrågar. Myndigheten för tar ställning till vilka utbildningar som ska ingå i , och det är arbetslivets efterfrågan som är styrande för myndighetens beslut. I vissa fall är antalet ansökningar om att bedriva utbildning fler än vad som täcks av de tillgängliga medlen. Det innebär att även utbildningar där det finns en efterfrågan kan få avslag om andra utbildningar bedöms vara mer angelägna. Det är myndighetens uppgift att med stöd av analyser och kontakter med branscher göra denna avvägning och jag har stor tilltro till att den utför uppgiften på ett ändamålsenligt sätt.