ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H3111544 · 2016-08-26 00:00:00 — Fråga 2015/16:1544 Den invasiva amerikanska hummern av (M) till Miljöminister (MP) Den amerikanska hummern är en art som ursprungligen kommer från . Ofta är den uppskattad för sin stora storlek – vanligtvis runt och när den fiskas – men i vissa särskilda fall och över . Världen över fiskas och exporteras den, så också till . Det är bra att importerar och exporterar livsmedel. Att svenska livsmedel med sin låga klimatpåverkan och sitt höga djurskydd får charma utländska konsumenter är önskvärt. behöver importera livsmedel som inte kan odlas eller födas upp i vårt kalla klimat på ett konkurrenskraftigt sätt. I fallet med amerikansk hummer finns däremot en finstilt text. Flera fynd har gjorts av just amerikansk hummer, ute i det vilda. har ett femtiotal amerikanska humrar fiskats upp och rapporterats längs , som mörkertalet kan antas vara betydligt större. Detta är allvarligt. Dels för att amerikansk hummer sprider dödliga bakteriesjukdomar till europeisk hummer, dels för att den stora amerikanska hummern konkurrerar ut den mindre europeiska hummern, dels för att amerikansk hummer kan ge upphov till hybrider med europeisk hummer och dels för att amerikansk hummer kan leva på större djup och därmed växa i population ostört. begärde formellt att amerikansk hummer ska föras upp på EU:s lista över invasiva främmande arter. Detta hörsammades tyvärr inte när beslut meddelades i mitten av sommaren. Med anledning av ovanstående vill jag fråga miljöminister : Vilka åtgärder avser miljöministern att vidta för att komma till rätta med den invasiva amerikanska hummern, efter att formella begäran om att föra upp arten på listan över främmande arter inte hörsammats?
fr · H3111545 · 2016-08-29 00:00:00 — Fråga 2015/16:1545 Motorn till det nya Gripenplanet av (C) till Försvarsminister (S) Flygvapnet är ett vapenslag av avgörande betydelse för att försvara och övervaka ett vidsträckt land som . Stridsflygsförmågan har också av regeringen pekats ut som av väsentlig betydelse för försvar. Stridsflygsförmågan i utgörs huvudsakligen av stridsflygplanet 39 . pågår arbetet med att utveckla och anskaffa den nya versionen Gripen E, som en efterträdare till dagens version C/D. Införskaffandet av JAS 39 E är ett arbete som hålls samman av . I detta arbete har av någon anledning frågan om underhåll och produktstöd av motorn inte lösts. Motorn är en väsentlig del av stridsflygplanet, som kan stå för uppemot halva kostnaden under flygplanets livscykel. I fallet JAS 39 E är det fråga om en ny motor jämfört med den tidigare C/D-versionen. Motorn liksom andra system kräver förberedande planering och analys för att rätt resurser och önskvärd tillgänglighet i rätt tid ska uppnås. I exemplen Gripen A/B och C/D planerades och genomfördes dessa aktiviteter som en del av en tydlig målsättning redan från starten av utvecklingen. I exemplet med nuvarande Gripen C/D tog denna process . Försvarsministern har i en tidigare interpellationsdebatt hänvisat till att samtal pågår mellan olika intressenter kring produktstödsfrågan. Ingen lösning verkar emellertid ännu ha nåtts. Då Gripen E snart ska börja användas är en sådan oklarhet allvarlig. Mot bakgrund av att frågan om motorns produktstöd och underhåll ej är löst vill jag fråga försvarsministern: Vad avser försvarsministern att göra för förhindra att introduktionen av Gripen E försenas och därmed inverkar menligt på svensk stridsflygsförmåga?
fr · H3111546 · 2016-08-29 00:00:00 — Fråga 2015/16:1546 Förhandlingarna kring Transatlantic Trade and Investment Partnership av (M) till Statsrådet (S) rapporterade medierna att näringslivsminister uppgett att förhandlingarna kring Transatlantic Trade and Investment Partnership mellan och misslyckats. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Var befinner sig förhandlingarna kring TTIP, och hur ser statsrådets plan för det fortsatta svenska arbetet med TTIP ut?
fr · H3111547 · 2016-08-29 00:00:00 — Fråga 2015/16:1547 Energiskatt för mindre färjor och pendelfartyg av (C) till Finansminister (S) Det har funnits en lagstiftning som ger möjlighet för större fartyg i kommersiell drift (större än 400 i bruttodräktighet) som använder så kallad att få nedsatt energiskatt till , detta för skapa ekonomiska incitament att stänga av elgeneratorer i hamn och därmed minska både lokala och globala utsläpp. Efter att betänkandet från Utredningen om sektorsneutral och konkurrenskraftig energiskatt på el (SOU 2015:87 Energiskatt på el – En översyn av det nuvarande systemet) presenterades har det inkommit flera remissyttranden som påvisat att det för alla skärgårdsfartyg, vägfärjor och pendelbåtar (samtliga är mindre än 400 i bruttodräktighet) ej finns möjlighet att få denna skattenedsättning för , då de är just mindre än 400. Dessa mindre fartyg har i kommersiell drift alltjämt, sedan beslut , möjlighet att med 100 procents skattelättnad använda ett sämre miljöval, diesel MK1, för att driva fartygen och deras elgeneratorer ombord. Lagtexten för nedsatt energiskatt för till fartyg i kommersiell drift finns , och har redan ett godkännande från EU om att fram ge denna skattenedsättning för . Det enda som krävs är att ta bort gränsen om 400 i bruttodräktighet. Min fråga blir därför: Hur kommer finansministern att verka för att även mindre fartyg (under 400 brutto) får samma ekonomiska skatteincitament att öka användningen av el för framdrivning och så kallad ombordel?
fr · H3111548 · 2016-08-31 00:00:00 — Fråga 2015/16:1548 Jämställd skolidrott av Boriana (M) till Statsrådet (S) En friskola i det rödgrönrosa styrda har fått klartecken av Skolinspektionen att även i fortsättningen ha könsuppdelad undervisning i skolidrott. Skolinspektionen pekar på att utbildningen för pojkar och flickor är identisk och att det därför är tillåtet. Men det är inte likvärdigheten som är problemet. Problemet är att skolan, med tillstånd av en myndighet, gör skillnad på elever utifrån vilket kön de har. Det är ett diskriminerande synsätt som inte är förenligt med svensk lagstiftning och som inte hör hemma i vårt öppna samhälle. Det bör därför inte finansieras med skattepengar. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att tillse att skattefinansierade verksamheter inte motarbetar jämlikhetsarbetet?
fr · H3111549 · 2016-08-31 00:00:00 — Fråga 2015/16:1549 Könsseparerad skolidrott av Boriana (M) till Utbildningsminister (MP) En friskola i det rödgrönrosa styrda har fått klartecken av Skolinspektionen att även i fortsättningen ha könsuppdelad undervisning i skolidrott. Skolinspektionen pekar på att utbildningen för pojkar och flickor är identisk och att det därför är tillåtet. Men det är inte likvärdigheten som är problemet. Problemet är att skolan, med tillstånd av en myndighet, gör skillnad på elever utifrån vilket kön de har. Det är ett diskriminerande synsätt som inte är förenligt med svensk lagstiftning och som inte hör hemma i vårt öppna samhälle. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utbildningsministern: Vilka åtgärder avser utbildningsministern att vidta för att alla elever, oavsett kön, ska få delta i undervisningen i skolidrott på lika villkor?
fr · H3111550 · 2016-08-31 00:00:00 — Fråga 2015/16:1550 Åtgärder för sänkt sjukfrånvaro av (M) till Socialförsäkringsminister (S) Sjukfrånvaron inom arbetsmarknaden är stigande, och det finns stor risk för att ökningen kommer att fortsätta. är 94 000 anställda sjukskrivna , och 60 000 anställda är sjukskrivna mer än . Regeringen vill höja arbetsgivarnas kostnader för sjukskrivningar , detta trots att arbetsgivarna har påtalat de negativa effekter en höjning av deras kostnader för de långvariga sjukskrivningarna riskerar att medföra för alla parter. Risken är överhängande för att personer med långvarig sjukfrånvaro eller kroniska sjukdomar samt de som är långvarigt arbetslösa får svårigheter att finna nya arbeten. En annan negativ effekt är förstås de höga kostnaderna för arbetsgivarna. betalar arbetsgivarna till sjukförsäkringen via arbetsgivaravgiften. Antalet sjukdagar har minskat medan skatteandelen i arbetsgivaravgiften har höjts. Detta innebär att arbetsgivarna till stor del finansierar sjukförsäkringen. En hållbar sjukförsäkring kan bidra till ökad sysselsättning och att de sjukskrivnas arbetsförmåga tas till vara. Detta sker inte genom att öka företagens kostnader och att därmed försämra möjligheterna till arbete för människor med sjukdomshistorik eller funktionsnedsättning. Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialförsäkringsminister : Vilka konkreta åtgärder avser ministern att vidta för att sänka sjukfrånvaron?
fr · H3111551 · 2016-08-31 00:00:00 — Fråga 2015/16:1551 Moderniserad rekrytering av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) Annonsering av lediga arbeten ska annonseras på ett sådant sätt att det kan sökas av samtliga EU-medborgare. tolkas detta som att arbetet ska annonseras via Arbetsförmedlingen eller på motsvarande sätt. I nedprioriteras tyvärr ofta annonsering via sociala medier, trots att annonser i sociala medier kan nå miljontals européer. Exempelvis har Linkedin ca 40 000 svenska jobb utannonserade. Tyvärr är det inte en självklarhet att annonser via sociala medier klassificeras på samma sätt som en annons via Arbetsförmedlingen. I syfte att underlätta för arbetsgivare att rekrytera arbetstagare och för arbetstagare att finna ett arbete bör kriteriet för att ett arbete ska betraktas som annonserat på ett sätt som är sökbart inom alla EU-länder utvecklas till att omfatta de medier som används av ett stort antal personer. Med anledning av ovanstående vill jag fråga arbetsmarknads- och etableringsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att annonsering av lediga arbete via sociala medier ska ges samma status som annonsering via Arbetsförmedlingen?
fr · H3111553 · 2016-08-31 00:00:00 — Fråga 2015/16:1553 Regelförenklingar för näringslivet av (M) till Finansminister (S) Regeringen har aviserat att den avser att kraftigt inskränka avdragsrätten för företagens representation. Målsättningen med den inskränkta avdragsrätten beskrivs som en regelförenkling. anger regeringen att den inskränkta avdragsrätten för representation förväntas generera ökade skatteintäkter med och därefter 1 miljard . Detta leder onekligen tankarna till att förändringen inte är en regelförenkling utan de facto är en dold skattehöjning. I näringslivet, liksom inom offentlig verksamhet, ingår representation som en naturlig del i verksamheten. tillämpar ett restriktivt regelverk vad gäller avdragsrätt för representation. De restriktiva reglerna är även accepterade av näringslivet. Den inskränkta avdragsrätten för representation riskerar att framför allt drabba små och medelstora företag negativt. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : Avser ministern, och i så fall när, att genomföra regelförenklingar för näringslivet som de facto inte innebär en skattehöjning?
fr · H3111554 · 2016-08-31 00:00:00 — Fråga 2015/16:1554 Fler företag i av (M) till Närings- och innovationsminister (S) Det svenska välståndet bygger på ett aktivt näringsliv. Detta kan tyckas självklart men förtjänar att lyftas fram om och om igen. För ett aktivt företagande behövs det såväl att nya företag grundas som att befintliga företag expanderar och att existerande företag fortsätter att existera. har allt fler företag valt att flytta sin verksamhet från till andra länder. Motivet för flytt är ofta att lönsamheten är större i ett annat land. Statens finanser är till stor del relaterade till företagande. av skatteintäkterna kommer från beskattning av löner samt arbetsgivaravgifter. Ett sätt att öka företagarnas motivation att stanna kvar i och därmed bidra till såväl arbetstillfällen som det svenska välståndet är att staten gör det lönsammare för företagen att stanna kvar i än att flytta verksamheten till andra länder. Med anledning av ovanstående vill jag fråga närings- och innovationsminister : Vilka konkreta åtgärder är ministern beredd att vidta för att öka lönsamheten i svenska företag i syfte att fler företagare ska välja att stanna kvar i i stället för att flytta verksamheten till länder med lägre kostnadsnivåer och högre lönsamhet?
fr · H3111555 · 2016-08-31 00:00:00 — Fråga 2015/16:1555 Resurser för genomförandet av åldersbedömningar av (L) till Justitie- och migrationsminister (S) Regeringen har uttalat att omgående borde komma igång med åldersbedömningar av ensamkommande flyktingbarn. Parallellt ska myndigheten i en delrapport och en slutrapport överlämna ett underlag till regeringen kring hur ett sådant uppdrag ska byggas upp organisatoriskt och kompetensmässigt men också vad det kommer att kräva för ekonomiska resurser. I ett annat uttalande i Ekot från myndighetens ledning framkom att inte kan komma igång på allvar med åldersbedömningar förrän början av 2017. Detta indikerar att justitie- och migrationsministerns utfästelser inte överensstämmer med den faktiska tidsåtgång frågan kräver. Dessutom har inga resurser avsatts från regeringen till verket för att genomföra åldersbedömningar, trots att det är väldigt centralt inom migrationspolitiken och asylprocessen – men också i flera rättsfall där domstolar inte kan bedöma vilken ålder en viss person har. Mot bakgrund av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Kommer ministern och regeringen se till att avsätta resurser till för att snabbare kunna komma igång med åldersbedömningar?
fr · H3111556 · 2016-08-31 00:00:00 — Fråga 2015/16:1556 Validering för tandläkare av (S) till Statsrådet (S) För att öka tempot i valideringsprocessen för personer med utländsk utbildning inom hälso- och sjukvården har regeringen tillskjutit 65 miljoner och 42 miljoner . Det är väl investerade medel. Ty det ligger i såväl samhällets som de enskilda individernas intresse att ta till vara kompetens och att så många som möjligt kan fortsätta sin yrkesbana. Det är emellertid viktigt att kriterierna i valideringsprocessen är förutsägbara och rimliga. kontaktades jag av en tandläkare i min valkrets på vars folktandvårdsklinik det arbetar en flykting från . Mannen har sökt till utbildning för att få validera sin utbildning. Första gången kallades han till intervju men kom inte in, blev han inte ens kallad till intervju. Tiden däremellan har han arbetat som tandsköterska och avlagt prov i svenska på en nivå högre än grundkravet. Problemet tycks vara poängsystemet som ligger till grund för antagningen. Poängsystemets två viktigaste kriterier är antal år som förflutit sedan examen och antal år som förflutit sedan man senast arbetade inom yrket. Maximal poäng erhåller den som precis tagit sin examen, arbetat och därefter sökt kursen. Yrkeserfarenhet ger poäng, men för varje poäng man vinner på erfarenhet förlorar man på att förflutit sedan examen, och man får lägre poäng för kriteriet avseende hur länge man inte kunnat arbeta i sitt yrke. Det innebär för den tandläkare som nämnts ovan att han han arbetar som tandsköterska och inte bara lär sig språk utan även hur svensk tandvård är uppbyggd och fungerar får mindre möjlighet att verkligen utöva sitt yrke. Det måste betraktas som mycket tveksamt om det för framtida arbetsgivare framstår som rimligt att yrkeserfarenhet i princip saknar meritvärde. Enda sättet att påtagligt påverka sitt meritvärde är att återvända till sitt hemland, arbeta där för och därmed höja sina poäng på punkten avseende den tid som förflutit sedan man senast arbetade inom yrket. Det är omöjligt för individer som kommer från . Det kan inte heller ha varit tanken med systemet att det i första hand ska gynna dem som ändå har möjlighet att utöva sitt yrke någon annanstans. Rekryteringsutmaningen inom vårdyrkena är särskilt påtaglig i mindre orter i glesbygd. Det är därför angeläget att förutom att öka genomströmningen i valideringsprocessen säkerställa att sökande från glesbygd inte missgynnas därför att de befinner sig långt från universitetsorter och inte kan delta i de förberedande program som stora folktandvårdsorganisationer i kan erbjuda. Tänker statsrådet ta initiativ till en översyn av nuvarande urvalskriterier?
frs · H3121423 · 2016-08-03 00:00:00 — M2016/01820/Me M2016/01821/Me M2016/01822/Me M2016/01823/Me M2016/01824/Me Svar på frågorna 2015/16:1423, 1424, 1425, 1426, 1427 av (M) Vindkraftsetablering i och dess påverkan på Försvarsmaktens övningsverksamhet (M) har ställt fem frågor till försvarsminister vilka samtliga berör resonemang kring konsekvenser av en vindkraftspark i i förhållande till Försvarsmaktens verksamhet i området. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågorna. Samtliga frågor har sin utgångspunkt i regeringens prövning av ärende dnr M2013/00540/Me. Frågorna kan besvaras i ett gemensamt svar. Ärendet som frågorna gäller avser en ansökan från bolaget om tillstånd enligt för att uppföra och driva en gruppstation för vindkraft i . Jag har besvarat en tidigare fråga från rörande samma ärende. Som väl känner till är ärendet under beredning i och som statsråd varken kan eller får jag föregripa denna pågående regeringsprövning. Men jag kan försäkra om att det i beredningen ingår att bland annat utreda eventuella konsekvenser för totalförsvaret.
frs · H3121424 · 2016-08-03 00:00:00 — M2016/01820/Me M2016/01821/Me M2016/01822/Me M2016/01823/Me M2016/01824/Me Svar på frågorna 2015/16:1423, 1424, 1425, 1426, 1427 av (M) Vindkraftsetablering i och dess påverkan på Försvarsmaktens övningsverksamhet (M) har ställt fem frågor till försvarsminister vilka samtliga berör resonemang kring konsekvenser av en vindkraftspark i i förhållande till Försvarsmaktens verksamhet i området. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågorna. Samtliga frågor har sin utgångspunkt i regeringens prövning av ärende dnr M2013/00540/Me. Frågorna kan besvaras i ett gemensamt svar. Ärendet som frågorna gäller avser en ansökan från bolaget om tillstånd enligt för att uppföra och driva en gruppstation för vindkraft i . Jag har besvarat en tidigare fråga från rörande samma ärende. Som väl känner till är ärendet under beredning i och som statsråd varken kan eller får jag föregripa denna pågående regeringsprövning. Men jag kan försäkra om att det i beredningen ingår att bland annat utreda eventuella konsekvenser för totalförsvaret.
frs · H3121425 · 2016-08-03 00:00:00 — M2016/01820/Me M2016/01821/Me M2016/01822/Me M2016/01823/Me M2016/01824/Me Svar på frågorna 2015/16:1423, 1424, 1425, 1426, 1427 av (M) Vindkraftsetablering i och dess påverkan på Försvarsmaktens övningsverksamhet (M) har ställt fem frågor till försvarsminister vilka samtliga berör resonemang kring konsekvenser av en vindkraftspark i i förhållande till Försvarsmaktens verksamhet i området. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågorna. Samtliga frågor har sin utgångspunkt i regeringens prövning av ärende dnr M2013/00540/Me. Frågorna kan besvaras i ett gemensamt svar. Ärendet som frågorna gäller avser en ansökan från bolaget om tillstånd enligt för att uppföra och driva en gruppstation för vindkraft i . Jag har besvarat en tidigare fråga från rörande samma ärende. Som väl känner till är ärendet under beredning i och som statsråd varken kan eller får jag föregripa denna pågående regeringsprövning. Men jag kan försäkra om att det i beredningen ingår att bland annat utreda eventuella konsekvenser för totalförsvaret.
frs · H3121426 · 2016-08-03 00:00:00 — M2016/01820/Me M2016/01821/Me M2016/01822/Me M2016/01823/Me M2016/01824/Me Svar på frågorna 2015/16:1423, 1424, 1425, 1426, 1427 av (M) Vindkraftsetablering i och dess påverkan på Försvarsmaktens övningsverksamhet (M) har ställt fem frågor till försvarsminister vilka samtliga berör resonemang kring konsekvenser av en vindkraftspark i i förhållande till Försvarsmaktens verksamhet i området. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågorna. Samtliga frågor har sin utgångspunkt i regeringens prövning av ärende dnr M2013/00540/Me. Frågorna kan besvaras i ett gemensamt svar. Ärendet som frågorna gäller avser en ansökan från bolaget om tillstånd enligt för att uppföra och driva en gruppstation för vindkraft i . Jag har besvarat en tidigare fråga från rörande samma ärende. Som väl känner till är ärendet under beredning i och som statsråd varken kan eller får jag föregripa denna pågående regeringsprövning. Men jag kan försäkra om att det i beredningen ingår att bland annat utreda eventuella konsekvenser för totalförsvaret.
frs · H3121427 · 2016-08-03 00:00:00 — M2016/01820/Me M2016/01821/Me M2016/01822/Me M2016/01823/Me M2016/01824/Me Svar på frågorna 2015/16:1423, 1424, 1425, 1426, 1427 av (M) Vindkraftsetablering i och dess påverkan på Försvarsmaktens övningsverksamhet (M) har ställt fem frågor till försvarsminister vilka samtliga berör resonemang kring konsekvenser av en vindkraftspark i i förhållande till Försvarsmaktens verksamhet i området. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågorna. Samtliga frågor har sin utgångspunkt i regeringens prövning av ärende dnr M2013/00540/Me. Frågorna kan besvaras i ett gemensamt svar. Ärendet som frågorna gäller avser en ansökan från bolaget om tillstånd enligt för att uppföra och driva en gruppstation för vindkraft i . Jag har besvarat en tidigare fråga från rörande samma ärende. Som väl känner till är ärendet under beredning i och som statsråd varken kan eller får jag föregripa denna pågående regeringsprövning. Men jag kan försäkra om att det i beredningen ingår att bland annat utreda eventuella konsekvenser för totalförsvaret.
frs · H3121439 · 2016-08-15 00:00:00 — Svar på fråga 2015/16:1439 av Amineh Kakabaveh (V) MR-aktivisters situation i Amineh Kakabaveh har frågat mig vad jag avser göra för att förmå den iranska regimen att frige samt respektera landets människorättsaktivister och deras rätt att verka för mänskliga och demokratiska rättigheter. Jag delar Amineh Kakabavehs oro över situationen för , som 2011 tilldelades för sitt beundransvärda arbete för mänskliga rättigheter och kvinnors frihet. I samband med att fängslades 2015 uppmanade jag att frige henne. Efter att på nytt dömts uttryckte också EU oro över domen och hälsotillstånd. Regeringen fortsätter att följa situation, och tar upp frågan med de iranska myndigheterna. Vi tar upp övergrepp mot mänskliga rättigheter, inklusive begränsningar av yttrandefriheten och arresteringar av aktivister, journalister och oppositionella, i våra politiska samtal med . Flera företrädare för regeringen, däribland jag själv, tog upp dessa frågor med utrikesminister under dennes besök i .
frs · H3121444 · 2016-08-15 00:00:00 — Svar på fråga 2015/16:1444 av (M) Redovisningen av har frågat mig om och i sådant fall när och på vilket sätt jag avser att informera om redovisningen av kampanjen till . Att valdes in som en av de icke-permanenta medlemmarna av är en stor framgång för svensk utrikespolitik och den svenska utrikesförvaltningen. tog en plats i säkerhetsrådet tack vare den politik som vi för och de värderingar vi står för. Allt vårt arbete har bidragit till vår plats i säkerhetsrådet. som givits, under resor och konferenser, har naturligtvis säkerhetsrådskandidaturen tagits upp, men ingen konferens eller resa har gjorts enbart för kandidaturen. Inom har särskilda medel och resurser avdelats för arbetet med säkerhetsrådskandidataturen. 2014-2016 uppgår till , varav avser kostnader för ordinarie UD-personal som avdelats för kandidaturarbetet och är tillkommande kostnader. motsvarar ungefär en tredjedels procent av förvaltningsanslag för de aktuella åren. redovisades kostnader för kandidaturen i utrikesutskottet. Delar av redovisningen gällde då budgeterade kostnader eftersom alla kostnader inte var bokförda. kan vi redovisa kostnader bokförda , och denna redovisning har tillställts utrikesutskottet. En redovisning av de slutligt bokförda kostnaderna bör kunna ske senast .