ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H411495 · 2016-12-12 00:00:00 — Fråga 2016/17:495 Kraftigt växande vårdköer av (M) till Statsrådet (S) Regeringens (S), ansvarigt statsråd för hälso- och sjukvården i , har försökt föra svenska folket bakom ljuset . Detta är mycket olyckligt. Först i lördagsintervju i P1 sedan i program Agenda. Det handlar om att vårdköer nu växer igen och att statsrådet, upprepat, fortsätter skylla problemet på andra i stället för att ta det ansvar statsrådet har. Det är att visa sjuka äldre och patienter i den svenska vården bristande respekt och förståelse. fortsätter att helt fräckt påstå följande: ”Regeringen har varit helt överens med de borgerliga partierna om att avskaffa kömiljarden.” Statsrådet verkar tro att om han behåller ett begrepp som inte används så kan han ge intrycket av att det inte är regeringen som medvetet tagit bort det prestationsbaserade redskap som kortade vårdköer i . Väntetiderna inom svensk hälso- och sjukvård är bland allra längsta. Vårdköerna blir nu allt längre igen och växer snabbt efter att utvecklingen åren varit mer positiv. fick till exempel var fjärde patient vänta på operation i specialistvården, var det drygt var åttonde patient. (Källa: Kommuner och Landsting.) Allianspartiernas gemensamma budget vann omröstningen i efter valet , som sedan den nya vänsterregeringen motvilligt administrerade som statsbudget . Denna budget innehöll bland annat följande förslag: ”Kömiljarden behålls och utvecklas till en samordnings- och tillgänglighetsmiljard. Förutom att fortsatt främja tillgänglighet och korta köer ska den också öka huvudmännens förutsättningar och drivkrafter att skapa mer sammanhållna vårdkedjor och öka vårdgivarnas helhetsansvar för patienten.” (Källa: Alliansens gemensamma budgetmotion 2015, Ett starkare , s. Regeringen har medvetet tagit bort de redskap som fanns för att korta väntetider med hänvisning till att den trängde undan vård. Vi är medvetna om att sådana tendenser till effekter fanns. Därför föreslår vi att en mer heltäckande vårdgaranti som är prestationsbunden utvecklas. Regeringen avvisar detta förslag, men har inte förmått lägga fram ett enda eget konkret förslag om att minska väntetider i vården. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka dokument och fakta stöder sig statsrådet på när han hävdar att Alliansen vill ta bort de prestationsbaserade redskap som kortade vårdköer kraftigt och när avser statsrådet att lägga fram konkreta förslag i i syfte att korta de numera kraftigt växande vårdköerna?
fr · H411496 · 2016-12-09 00:00:00 — Fråga 2016/17:496 Ökad privatbostadsuthyrning av (M) till Finansminister (S) Det råder en stor bostadsbrist i . Trots att byggandet har ökat betydligt , inte minst tack vare den tidigare Alliansregeringens alla reformer på området, så måste byggtakten nu öka ytterligare. uppskattar att det behövs 710 000 nya bostäder fram , och 240 av landets 290 kommuner uppger själva att det råder bostadsunderskott i den egna kommunen. Det krävs därför åtgärder här och , om vi inte ska brottas med ständig bostadsbrist. Det handlar bland annat om ytterligare regelförenklingar, mer byggklar mark, effektivare och snabbare handläggning samt ytterligare flexiblare bullerregler och att se över överklagandeprocesserna än mer. Vi behöver även göra bostadsbyggande till ett riksintresse – likställt med övriga riksintressen. Det åvilar ett stort ansvar på regeringen att nu vidta snabba och kraftfulla åtgärder för att lyckas vända utvecklingen och få fram fler bostäder. Regeringen måste därför vända på alla stenar och vidta flera olika åtgärder . En åtgärd bland flera som regeringen tidigare själv har pekat på är att öka privatbostadsuthyrningen. Den nu rådande situationen kräver nämligen ett mer effektivt utnyttjande av redan befintligt bostadsbestånd. Privatpersoners upplåtelse av den egna bostaden är därför ett viktigt komplement till den ordinarie bostadsmarknaden och en möjlighet att få fram fler boenden på kort sikt. Mot bakgrund av ovanstående vill jag därför fråga finansminister : Vilka åtgärder kommer ministern att vidta inom ramen för sitt ansvarsområde i regeringen för att öka privatbostadsuthyrningen och i så fall när?
fr · H411499 · 2016-12-14 00:00:00 — Fråga 2016/17:499 Mordutredningar av (C) till Statsrådet (S) mördades 24 årige i . stod det klart att regionpolisledningen beslutat att inga särskilda resurser ska avsättas och att någon begäran om nationell förstärkning inte heller har gjorts. Polisens så kallade metodstöd vid mordutredningar rekommenderar att det ska vara mellan 25 och 30 poliser i varje mordutredning, men de många morden och den kritiserade omorganisationen har resulterat i en stor brist på mordutredare i . Chefsåklagare är förundersökningsledare och befarar att mordutredningen snart kan bli nedlagd om den inte förstärks. Signalen som sänds till brottslingarna är att mord är lätt att komma undan med. Det är oacceptabelt. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att göra för att ge rätt förutsättningar till mordutredningar oavsett var i landet brottet har skett?
fr · H411503 · 2016-12-13 00:00:00 — Fråga 2016/17:503 God ekologisk status i av (M) till Miljöminister (MP) är till stor del omgivet av hav. Det är en tillgång och en resurs för människor i hela . Dels på grund av vad det ger oss i form av livsmedel som exempelvis fisk och skaldjur, men även på grund av möjligheten att transportera produkter och människor samt självklart också för möjligheten till rekreation. I hav, sjöar och vattendrag finns dessutom en stor del av jordens biologiska mångfald. Flera av ekosystemen som återfinns i vattenmiljö är mycket känsliga. Hav, sjöar och vattendrag utsätts för stora påfrestningar. En del områden är mycket trafikerade, vilket innebär en fysisk påfrestning, medan andra orsaker till påfrestningen kan vara övergödning, utfiskning, försurning eller klimatförändringar. Ett växande problem är också att kemikalier som vattenreningsverken inte kan rena släpps ut i vattendragen. Att läget är allvarligt påminns vi om med jämna mellanrum. har exempelvis Världsnaturfonden (WWF) publicerat en granskning av skydd av havsmiljön. Där rankas länderna utifrån fyra kriterier för hur väl de skyddar sin del av vårt gemensamma hav. Samtliga får underkänt i granskningen. Vi är beroende av haven. För vår överlevnad, för jobben och för välfärden. Därför har också prioriterat frågor som rör tillstånd. införde som första land i Europeiska unionen ett förbud mot fosfater i tvätt- och rengöringsmedel 2009. Ett samlat grepp om havs- och vattenpolitiken togs 2011 genom inrättandet av Havs- och vattenmyndigheten. har varit pådrivande för genomförandet av Baltic Sea Action Plan, som länderna runt enats kring – och arbetet i Helcom är välkänt. Ändå återstår mycket arbete. Två särskilt viktiga mål för är målet om 10 procents effektivt marint skydd till 2020 samt målet om god ekologisk status . Med anledning av ovanstående vill jag fråga miljöminister : Är det ministerns och regeringens bedömning att kommer att nå målet om god ekologisk status i till 2021, och vilka förslag bereds inom för att säkerställa att målet nås?
fr · H411506 · 2016-12-13 00:00:00 — Fråga 2016/17:506 10 procents marint skydd av (M) till Miljöminister (MP) är till stor del omgivet av hav. Det är en tillgång och en resurs för människor i hela . Dels på grund av vad det ger oss i form av livsmedel som exempelvis fisk och skaldjur, men även på grund av möjligheten att transportera produkter och människor samt självklart också för möjligheten till rekreation. I hav, sjöar och vattendrag finns dessutom en stor del av jordens biologiska mångfald. Flera av ekosystemen som återfinns i vattenmiljö är mycket känsliga. Hav, sjöar och vattendrag utsätts för stora påfrestningar. En del områden är mycket trafikerade, vilket innebär en fysisk påfrestning, medan andra orsaker till påfrestningen kan vara övergödning, utfiskning, försurning eller klimatförändringar. Ett växande problem är också att kemikalier som vattenreningsverken inte kan rena släpps ut i vattendragen. Att läget är allvarligt påminns vi om med jämna mellanrum. har exempelvis Världsnaturfonden (WWF) publicerat en granskning av skydd av havsmiljön. Där rankas länderna utifrån fyra kriterier för hur väl de skyddar sin del av vårt gemensamma hav. Samtliga får underkänt i granskningen. Vi är beroende av haven. För vår överlevnad, för jobben och för välfärden. Därför har också prioriterat frågor som rör tillstånd. införde som första land i Europeiska unionen ett förbud mot fosfater i tvätt- och rengöringsmedel 2009. Ett samlat grepp om havs- och vattenpolitiken togs 2011 genom inrättandet av Havs- och vattenmyndigheten. har varit pådrivande för genomförandet av Baltic Sea Action Plan, som länderna runt enats kring – och arbetet i Helcom är välkänt. Ändå återstår mycket arbete. Två särskilt viktiga mål för är målet om 10 procents effektivt marint skydd till 2020 och målet om god ekologisk status . Med anledning av ovanstående vill jag fråga miljöminister : Är det ministerns och regeringens bedömning att kommer att nå målet om 10 procents effektivt marint skydd i till 2020, och vilka förslag bereds inom för att säkerställa att målet nås?
fr · H411510 · 2016-12-13 00:00:00 — Fråga 2016/17:510 Den svenska insatsstyrkan i av (M) till Försvarsminister (S) Jag har tidigare frågat försvarsminister vilka åtgärder försvarsministern är beredd att vidta för att säkra tillgången till medicinsk evakuering. Från att först ha handlat om möjligheterna att över huvud taget kunna garantera evakuering via helikopter har debatten nu fokus på förmågan att flyga även när det är mörkt. I sitt svar från säger försvarsministern att det finns tillgång till en civilt kontrakterad helikopter med Medevac-förmåga men att det inte finns personal som klarar av att flyga i mörker. När helikopterpiloter med mörkerkompetens kan tänkas finnas på plats meddelas inte, utan i stället hänvisar försvarsministern till FN. Vidare meddelar försvarsministern i sitt svar att den svenska insatsen har anpassats efter denna bristfälliga tillgång på Medevac. I praktiken måste detta innebära att svenskarna endast kan röra sig över ett mycket begränsat geografiskt område. Självklart ska den svenska personalens säkerhet sättas i första rummet, och självklart ska de inte behöva utföra uppdrag där den medicinska evakueringen inte kan garanteras. Detta betyder att situationen inte är att betrakta som acceptabel. Möjlighet till Medevac är en förutsättning för att den svenska insatsen ska kunna utföra det som man åtagit sig och som vi i beslutat om. Med anledning av ovanstående vill jag fråga försvarsminister : Anser försvarsministern att den svenska insatsen i har möjlighet att på ett tillfredsställande sätt utföra sitt uppdrag i enlighet med och regeringens intentioner, och om inte, vilka åtgärder är ministern beredd att vidta för att garantera att så blir fallet?
fr · H411518 · 2016-12-12 00:00:00 — Fråga 2016/17:518 Postnord och kvalitetssäkring av postala försändelser av (M) till Närings- och innovationsminister (S) Posten är en samhällsfunktion som med rätta ska ha hög tillförlitlighet och tjäna medborgarna på bästa sätt. Människor i hela ska vara förvissade om att få sin post och sina försändelser i helt skick. Trasiga, felsorterade och felskickade försändelser är helt enkelt inte acceptabelt. Det kommer många rapporter om trasiga försändelser som hanterats av Postnord. Skadorna kan rent beloppsmässigt vara av lägre värde, men kan för den drabbade vara betydande ur andra hänseenden. kan postens hantering av försändelser vara gränsen mellan glädje och sorg. Jag vill med anledning av detta fråga närings- och innovationsminister : Vad avser ministern att göra för att Postnord ska öka kvalitetssäkringen av postala försändelser?
fr · H411519 · 2016-12-14 00:00:00 — Fråga 2016/17:519 Presidentvalet i av (V) till Utrikesminister (S) röstade det gambiska folket bort Yahya Jammeh från den presidentpost han innehaft , efter en kupp 1994. Adama vann valet med tydlig marginal. Jammehs styre har kännetecknats av en stenhård kontroll av medborgarna, och oppositionen har anklagat honom för människorättsbrott och krävt att han ställs inför rätta. Inför valet anklagade för att ha tystat sina kritiker med våld. Två aktivister uppgavs ha dött i häkten, och man rapporterade att dussintals människor fängslats och nekats vård och rättsligt stöd. Till en början erkände Jammeh resultatet och meddelade att han var redo att lämna presidentposten, vilket var en välkommen överraskning både i och utanför . Efter att landets upptäckte vissa oegentligheter i valprocessen, som dock inte anses påverka valutgången, ifrågasätter Jammeh nu valresultatet och kräver ett omval. råder ett spänt lugn på , där militären blir alltmer synlig på strategiska platser. Adama uppges ha förflyttats till en säker plats. Oron är nu stor att Jammeh med våld ska slå ned krav på att valutgången ska respekteras. Jammehs agerande har väckt internationell kritik från både , grannlandet , som även lyft frågan till , och Afrikanska unionen. Samtliga kräver en fredlig överföring av makten. Det är nu avgörande att omvärlden agerar för att förhindra att Jammeh lyckas klamra sig fast vid makten och att hans kritiker utsätts för våld, övergrepp och förföljelse. Mot denna bakgrund vill jag fråga utrikesminister : Avser utrikesministern att ta initiativ för att som enskilt land och som medlem i EU och FN ska verka för en fredlig maktöverföring i ?
fr · H411520 · 2016-12-14 00:00:00 — Fråga 2016/17:520 Reglers efterlevnad inom polisen av (M) till Statsrådet (S) Datainspektionen har genomfört en granskning av hur polisen gallrar uppgifter i sina fingeravtrycksregister. Granskningen har påvisat flera brister. Konsekvensen är, för det första, att fingeravtryck från personer som inte är misstänkta för brott finns kvar i registret, trots att uppgifterna borde ha gallrats . För det andra visar också Datainspektionens granskning att polisen helt saknar rutiner för att göra en behovsprövning av uppgifter som finns i fingeravtrycksregistret på grund av det internationella samarbetet, exempelvis uppgifter som kommer via . Eftersom ingen behovsprövning görs av sådana uppgifter så har heller inte dessa uppgifter gallrats överhuvudtaget. För det tredje kan polisen föra in uppgifter i fingeravtrycksregistret med stöd av lagen om särskild utlänningskontroll. Dessa uppgifter ska gallras senast efter att de lades in i registret. Med det system som polisen har byggt upp så kan man inte särskilja sådana uppgifter från andra uppgifter i fingeravtrycksregistret. I praktiken innebär detta att det nästan blir omöjligt att gallra uppgifterna inom den fastsatta tidsfristen . Kritiken är mycket allvarlig och visar på behovet av en extern ordinär tillsyn av polisen. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder tänker statsrådet vidta för att säkerställa att lever upp till de krav som polisdatalagen ställer?
fr · H411521 · 2016-12-14 00:00:00 — Fråga 2016/17:521 resa till av (KD) till Utrikesminister (S) Inför mötet mellan utrikesministern och president har kommunicerat att palestinska ledare ”naturligtvis måste skärpa sig” (). Vad som konkret avses är däremot oklart. Enligt israeliska UD har det skett omkring 160 knivattacker och 89 försök till knivattacker. Syftar utrikesministern på en skärpning gällande att stävja terrorvågen av knivattacker mot oskyldiga israeler? Avser skärpningen det faktum att president är inne på sitt tolfte år av en fyraårig mandatperiod? Rör det sig om indoktrineringen och hatpropagandan som förekommer i skolundervisningen? Rör det sig om den stora summa pengar som den palestinska myndigheten betalar ut till terrorister – frisläppta eller fängslade – och till ”martyrernas” familjer? som regeringen erkände betonade utrikesministern på att det svenska erkännandet av staten skulle komma att innebära ett ökat ansvar. ”På samma sätt som vi ställer tydliga krav på kommer vi också att göra det på .” Med detta som bakgrund skulle jag vilja fråga utrikesminister : Vilka tydliga krav kommer utrikesministern att framföra till president ?
fr · H411522 · 2016-12-13 00:00:00 — Fråga 2016/17:522 Bistånd till av (SD) till Statsrådet (MP) I har det pågått ett krig som hamnat i skymundan i de svenska medierna. Landets militär angriper ständigt olika etniska minoriteter, som knappast kan anses få det stöd de behöver från omvärlden. Omvärlden har i stället fokuserat på de framsteg som gjorts och fyllts av hopp som följd av Aung outhärdliga kamp för demokrati och mänskliga rättigheter. Den fria världen har glömt bort att utvecklingen i landet i flera avseenden blivit än värre än förut. Militärens överbefälhavare har fått extremt mycket makt och kan i praktiken enväldigt styra landet. Det är svårt att förutspå hur framtiden kan komma att se ut. I värsta fall kan överbefälhavaren utfärda undantagslagar, vilket skulle åsidosätta parlamentets inflytande över politiken, som på grund av konstitutionen säkerställer att en stor andel av ledamöterna är militära officerare. Skälet till att överbefälhavaren inte utfärdat undantagstillstånd än lär till största grad ha att göra med dennes relation till stora internationella bidragsgivare, såsom exempelvis . Att en lång rad länder fortsätter att föda ett land som inte garanterar minoriteternas säkerhet är dock häpnadsväckande. En bättre metod för att främja mänskliga rättigheter vore att utöva påtryckningar. har av tilldelats mångmiljonbelopp i bistånd, för att på olika sätt stötta utsatta människor och hjälpa till i bygget av en väl fungerande stat. Med tanke på att våldet eskalerat kraftigt sedan sanktionerna hävts framstår det som ett misstag att häva sanktionerna utan att först ställa krav på att konstitution tillåter parlamentarisk kontroll över militären. Jag vill därför fråga statsrådet : Är det statsrådets ställningstagande att det var riktigt att häva sanktionerna, och avser statsrådet och regeringen att vidta åtgärder för att svenska skattemedel inte ska gå till utökat förtryck av minoriteter i ?
fr · H411523 · 2016-12-14 00:00:00 — Fråga 2016/17:523 Kontantservicen på landsbygden av (M) till Finansminister (S) Den digitala utvecklingen är i sig positiv, inte minst på landsbygden där företag och människor på ett annat sätt än tidigare kan driva företag, arbeta och leva. Men ett område som är viktigt såväl för småföretagare som för invånare och olika typer av föreningar är att ha tillgång till och kunna använda kontanter. På landsbygden finns inte alltid mobiltäckning för att betala bussbiljetten med mobilen eller för att swisha pengar, företagare behöver bli av med sina dagskassor, och idrottsföreningar som arrangerar loppis vill ofta hantera detta med kontanter. Det är därför allvarligt att bankkontor läggs ned, eller för den delen att de som finns kvar inte tar kontanter eller att kontantservicen beläggs med höga avgifter. Likaså är det problematiskt att antalet bankomater minskar. Det är särskilt viktigt att kontanthanteringen fungerar på landsbygden. I mindre samhällen finns inga alternativ när banken lägger ned eller slutar med kontanter. Att företagare tvingas ta med sina dagskassor flera mil är varken bra för företagets verksamhet eller för miljön – tid, transporter och pengar går till spillo. Detta gäller invånarna på landsbygden generellt, men också äldre överallt i landet liksom människor med funktionshinder – för dem är kontanter ett viktigt betalmedel. Människor och företag ska själva kunna välja vilket betalmedel de vill använda, utan att drabbas av höga avgifter eller för den delen ett blankt nej till ett visst betalmedel. ligger kontanthanteringen på de fem storbankerna, och på många ställen har kontantservicen försämrats utan att vare sig människor eller företag har efterfrågat detta. Detta är inte bra. Och detta är ett problem som slår extra hårt mot landsbygden. Det är allvarligt när bankkontor på landsbygden läggs ned som bankomaterna minskar och kontanthanteringen tas bort. Frågan är vad regeringen och statsrådet avser att göra för att folk och företag på landsbygden inte ska drabbas när bankerna inte har kvar sin kontanthantering på en nödvändig nivå. Min fråga till finansminister är: Tänker finansministern vidta några åtgärder för att mildra effekterna för landsbygdens folk och företag när kontanthanteringen försvinner och/eller för att förbättra kontantservicen på landsbygden?
fr · H411524 · 2016-12-14 00:00:00 — Fråga 2016/17:524 Århuskonventionen och skydd av naturmiljö och biologisk mångfald av (M) till Statsrådet (S) Frågan om skogsbrukets framtid har diskuterats . Bakgrunden är hur regeringen har uttryckt sig i olika delar av budgetpropositionen. Dessa till stor del motstridiga uttryck, parat med oklarheter i juridiken kring skogsbruket, har orsakat en situation i vilken skogsägare känner oro över vad lokala naturvärden i deras skog kan ge i följdverkningar för det aktiva skogsbruket och uttaget av virke. Det är en olycklig situation, och regeringsföreträdare har vid tidigare ställda frågor och interpellationer svarat undvikande. Ett av de ämnen som har varit aktuella i diskussionen är Århuskonventionen, vars syfte är att värna allmänhetens rätt att ta del av information och delta i beslut om miljöfrågor. Det är en för demokratin viktig konvention, som har ett brett stöd i . Dock finns i regeringsföreträdarnas argument för att hänvisa till Århuskonventionen en del tveksamheter. Bland annat har statsrådet hänvisat till Århuskonventionen i diskussion om våra internationella åtaganden för att skydda naturmiljö och värna biologisk mångfald. Detta regleras i första hand genom våra åtaganden i anslutning till Nagoyaprotokollet, Aichimålen samt EU:s och våra nationella mål för skydd av naturmiljö och biologisk mångfald. När regeringsföreträdare hänvisar till Århuskonventionen som ett medel för att uppnå våra mål om skydd för naturmiljö och biologisk mångfald, finns skäl för att fundera över om dessa mål ska uppnås genom större insatser från allmänheten och mindre insatser från det offentliga. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Är det statsrådets ställningstagande att allmänhetens överklagande av skogsbruk kan bidra till att åtaganden för att värna biologisk mångfald och naturmiljö uppnås, och i så fall på vilket sätt?
fr · H411526 · 2016-12-15 00:00:00 — Fråga 2016/17:526 Snabbspår på arbetsmarknaden av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) Regeringen vill att nyanlända så fort som möjligt ska kunna komma in på arbetsmarknaden och driver därför snabbspår. Snabbspåret har som utgångspunkt att personer snabbt ska komma in på arbetsmarknaden inom den bransch och på en arbetsplats som är relevant för individens utbildning, erfarenheter och intresse. Det är bra. En bransch som påtalat behovet av kompetensförsörjning är restaurangbranschen. Problemet som dock påtalas är att det inte blivit ett snabbspår som tänkt utan mer av en seghet och tröghet i system som bromsar upp och därmed fördröjer etableringen. Detta är olyckligt eftersom det finns en möjlighet som inte tas till vara då branschen behöver arbetskraft och restaurangbranschen generellt har relativt låga trösklar för att komma in. Arbetsförmedlingen måste möta upp branscherna och samverka med dessa för att snabbspår ska vara just snabbspår. Därför vill jag fråga arbetsmarknads- och etableringsminister : Vilka konkreta åtgärder och initiativ avser ministern att vidta för att öka på takten så att människor kommer ut på arbetsmarknaden via Arbetsförmedlingens snabbspår?