frs · H3121336 · 2016-06-22 00:00:00 — Dnr Fi2016/02315/B Svar på fråga 2015/16:1336 av (V) Problem för asylsökande att öppna ett betalkonto har frågat mig om jag avser att lägga fram ett förslag som gör det möjligt för människor som inte kan identifiera sig på grund av att de är asylsökande att kunna öppna ett betalkonto med grundläggande befogenheter. Asylsökande har, genom försorg, tillgång till en lösning med förbetalda kort som gör det möjligt att ta emot ersättning från på annat sätt än genom kontanter och att genomföra normala kortbetalningar. Denna kortlösning kan dock inte användas av andra, exempelvis arbetsgivare, som vill sätta in pengar till asylsökande för utfört arbete. Detta har av regeringen identifierats som ett hinder för asylsökande som är undantagna från kravet på arbetstillstånd att ta ett arbete, vilket är olyckligt. Det är naturligtvis positivt om personer som har ansökt om asyl kan arbeta och bidra till sin egen försörjning. Asylsökande med undantag från kravet på arbetstillstånd har någon typ av ID-handlingar som gör det möjligt att utföra kontroller av identiteten. I syfte att finna ett förhållningssätt som gör det möjligt för dessa asylsökande att få tillgång till ett bankkonto, för att därigenom också kunna ta erbjudet arbete, hölls ett möte på och diskussionen har fortsatt därefter. Där deltog företrädare för , de största svenska bankerna, och . pågick ett arbete inom den Europeiska banktillsynsmyndigheten med att ta fram ett gemensamt europeiskt förhållningssätt i frågan. antog en s.k. opinion, d.v.s. ett vägledande uttalande, om hur de gemensamrättsliga penningtvättsreglerna ska tillämpas för att möjliggöra för asylsökande att få tillgång till ett bankkonto. Ytterligare ett möte hölls på . Ett förhållningssätt för hur asylsökande med undantag från kravet på arbetstillstånd ska få tillgång till bankkonto väntas kunna presenteras , vilket är en följd av det arbete som påbörjades . Frågan om asylsökandes tillgång till betalkonto med grundläggande funktioner beror på tillämpningen av två EU-direktiv med delvis motstående intressen. Rätten till ett grundläggande betalkonto följer av det s.k. betalkontodirektivet (2014/92/EU). Detta direktiv, som bl.a. syftar till ökad finansiell integration, kommer att genomföras i . Av betalkontodirektivet följer dock att rätten till ett grundläggande betalkonto inte gäller om kreditinstitutet i vilket personen ansöker om ett betalkonto inte får ingå en affärsförbindelse enligt bestämmelserna i det fjärde penningtvättsdirektivet (2015/89/EU). Syftet med penningtvättsdirektivet är att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt eller finansiering av terrorism. Ett förbud mot att ingå en affärsförbindelse kan föreligga om kundens identitet inte kan kontrolleras i tillräcklig utsträckning. Det fjärde penningtvättsdirektivet kommer enligt plan att träda i kraft i . Sammantaget innebär de två EU-direktiven och dess delvis motstående intressen att det inte är möjligt att lägga fram förslag som ger exempelvis asylsökande en ovillkorlig rätt att öppna ett betalkonto med grundläggande funktioner. Däremot kräver penningtvättsdirektivet att kreditinstitut ska anlägga ett riskbaserat synsätt. Det kan innebära att personer som har svårt att identifiera sig kan tillåtas att öppna ett konto, om andra åtgärder som banken vidtar innebär att riskerna för penningtvätt eller finansering av terrorism kan hanteras. Det är regeringens ambition att det svenska genomförandet av de båda direktiven ska skapa tydliga möjligheter för ett sådant riskbaserat synsätt, i syfte att åstadkomma goda möjligheter till finansiell integration av bl.a. asylsökande, vilket bl.a. ska underlätta arbete , som riskerna för penningtvätt och finansering av terrorism hålls på en låg nivå.