ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H3121395 · 2016-06-29 00:00:00 — Dnr N2016/04516/ITP Svar på fråga 2015/16:1395 av (M) Betalservice i hela landet har frågat landsbygdsministern vilka åtgärder han avser att vidta för att öka och förbättra tillgängligheten till grundläggande betalservice i hela , även i , och hur han avser att följa upp dem som redan drabbats och ge dem möjlighet till betaltjänster. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Den svenska betaltjänstmarknaden utvecklas snabbt och användningen av tekniska betaltjänstlösningar ökar medan kontantanvändningen minskar. Att betala och ta betalt är tjänster som fungerar tillfredsställande för de flesta i samhället. Problem förekommer bland annat för småföretagare på landsbygden och då främst i fjäll- och skärgårdsområdena. Statens ansvar för tillgången till grundläggande betaltjänster omfattar emellertid endast de orter och landsbygder där behoven inte enbart kan tillgodoses av marknaden. Därför ska alla länsstyrelser enligt förordningen (2007:825) med länsstyrelseinstruktion samt bevakningsuppdraget i regleringsbrevet bedöma om samhällets behov av grundläggande betaltjänster är tillgodosett. Om behoven inte är tillgodosedda ska arbeta för att genomföra stöd- och utvecklingsinsatser för att förbättra tillgången. För detta arbete kan länsstyrelserna söka medel från . Länsstyrelsernas bedömningar och insatser rapporteras till regeringen. Det finns ingen enkel lösning på hur tillgången till grundläggande betaltjänster ska tryggas. Möjligheter och utmaningar skiljer sig åt mellan olika delar av landet. Det är därför viktigt att arbetet utgår från regionala och lokala förutsättningar för att hitta långsiktigt hållbara lösningar.
frs · H3121396 · 2016-06-29 00:00:00 — Dnr Ku2016/01621/MF Svar på fråga 2015/16:1396 av (S) Mediepolitiska insatser har frågat mig hur jag avser signalera en resursmässigt mer ambitiös prioritering än av de nödvändiga mediepolitiska insatserna. Som mycket riktigt påpekar har regeringen tillsatt en utredning som ska redovisa förslag till utformning av nya mediepolitiska verktyg. En utgångspunkt för utredningen ska vara de demokratiska utmaningar som följer av medieutvecklingen och den förändrade medieanvändningen. Allmänhetens behov av allsidig information och individens möjlighet att vara demokratiskt delaktig oberoende av bostadsort ska stå i fokus. Jag delar syn så långt att även jag anser att den nuvarande mediepolitiken behöver förändras. Det är därför en utredning har tillsatts. Jag tänker dock inte föregripa utredningen, utan ser fram emot att ta del av dess slutsatser och förslag när de redovisas .
frs · H3121397 · 2016-06-29 00:00:00 — Dnr Ku2016/01620/MF Svar på fråga 2015/16:1397 av (S) Lokala mediers förmåga att leverera demokratiska förutsättningar har frågat mig vad jag avser att göra konkret för att påskynda vidtagandet av praktiska politiska åtgärder som säkrar de lokala mediernas förmåga att fortsatt leverera demokratiska förutsättningar. Flera åtgärder har vidtagits för att värna allmänhetens tillgång till god journalistik , oavsett bostadsort. och trädde förändringar i presstödet i kraft i syfte att anpassa stödet till de förändrade tekniska och ekonomiska förutsättningar som dagspressen står inför respektive skapa större incitament för dagstidningar med driftsstöd att öka sina läsarintäkter och främja utvecklingen av affärsmodeller. går det dessutom att söka utvecklingsstöd till tryckta allmänna nyhetstidningar. Syftet med stödet är att ge tryckta allmänna nyhetstidningar förutsättningar att långsiktigt utveckla elektroniska publiceringstjänster med redaktionellt innehåll av hög kvalitet. Det övergripande målet med utvecklingsstödet är att främja mediemångfald och demokratisk debatt. Regeringen avser även att ta ytterligare steg i avskaffandet av reklamskatten för dagspressen. På behövs mer genomgripande förändringar och regeringen har därför tillsatt med uppdrag att lämna förslag till nya mediepolitiska verktyg. Utredningens förslag till nya mediepolitiska verktyg ska redovisas .
frs · H3121398 · 2016-06-30 00:00:00 — Dnr Ju2016/04861 Svar på fråga 2015/16:1398 av (M) Nya initiativ från regeringen avseende it-relaterad brottslighet har frågat mig vilka konkreta initiativ som jag och regeringen har vidtagit avseende it-relaterad brottslighet. It-relaterad brottslighet är ett växande fenomen och regeringen arbetar aktivt med att följa utvecklingen och ge de brottsbekämpande myndigheterna de verktyg de behöver. tillsatte regeringen en utredning som ska se över reglerna om beslag och husrannsakan i syfte att skapa moderna regler för effektiva och rättssäkra brottsutredningar. tillsattes även en utredning som ska undersöka om hemlig dataavläsning bör införas som ett nytt straffprocessuellt tvångsmedel i svensk rätt. Regeringen har även beslutat om en handlingsplan för att skydda barn mot människohandel, sexuell exploatering och utnyttjande. I handlingsplanen aviseras ett uppdrag till i syfte att förstärka förmågan att bekämpa internetrelaterade sexualbrott mot barn. Regeringen driver också ett antal frågor för att utveckla det nödvändiga internationella samarbetet på polisområdet. En sådan fråga rör samarbetet med privata it-aktörer i länder utanför EU. Regeringen följer också noggrant och arbete på området. Det gäller inte minst arbetet med att säkerställa att it-brottscentrum som inrättades fortsätter att utvecklas enligt plan, bl.a. i fråga om organisation, arbetsmetodik, resurser och kompetensförsörjning. När it-brottscentrum är fullt utbyggt kommer det att spela en central roll i polisens och rättsväsendet it-brottsbekämpning.
frs · H3121399 · 2016-06-29 00:00:00 — Dnr M2016/01740/Nm Svar på fråga 2015/16:1399 av (V) Skyddet av fiskefria området i har frågat mig om jag avser att följa Havs- och vattenmyndig-hetens rekommendation att inte fatta beslut om ett eventuellt öppnande av det fiskefria området för fiske innan en ändamålsenlig avgränsning av ett marint skyddat område med tillhörande lämpliga bevarandeåtgärder finns på plats i . Jag kan försäkra om att skydd av områden är högt prioriterad av regeringen. Det är även bakgrunden till att regeringen la ett uppdrag på Havs- och vattenmyndigheten att ta fram en handlings-plan för marint områdesskydd. Det var detta uppdrag som myndigheten redovisade . Handlingsplanen kommer att vara ett viktigt verktyg i myndigheternas arbete med att nå etappmålet om marint områdesskydd till 2020. Rekommendationen att inte avgöra fram-tiden för det fiskefria området i förrän redovisningen av reger-ingsuppdraget om bevarandevärden levererats, är ett av många förslag och rekommendationer i handlingsplanen. Regeringen har även lagt ett uppdrag på Havs- och vattenmyndigheten med syfte att få en analys om områden med mjukbotten i inne-håller livsmiljöer eller arter som möter kriterierna i Ospars eller Helcoms listor över hotade eller minskande arter och habitat, och om så är fallet värdera om bevarandevärdena är sådana att områdena är lämpliga att rapportera som (MPA) till konventionerna. Detta uppdrag levereras senast sista oktober. Regeringen arbetar aktivt i med att både skydda områden med höga bevarandevärden samt säkerställa förbättrade regleringar till skydd för torsken. Torskbeståndet i befinner sig fortfarande utanför säkra biologiska gränser och det nuvarande torskfredningsområdet har visat sig inte fylla sin funktion att skydda torsken. Därför krävs andra, mer effektiva åtgärder. Åtgärder för att skydda torskbeståndet och mins-ka utkasten brådskar, inte minst för att uppnå målen om maximalt håll-bart uttag och utkastförbudet i den gemensamma fiskeripolitiken. För-handlingarna om reviderade regleringar för torsken ligger på statsrådet ansvar men jag kan försäkra att vi arbetar gemensamt för att utveckla bästa möjliga lösning både för att skydda mjukbottnar i och skydda det hotade torskbeståndet. Den nuvarande fiskeregleringen för att skydda torsken finns i nationell svensk och dansk lagstiftning, vilket medför att inte ensidigt kan fatta beslut om fiskeregleringen i området. För att nå hållbara lösningar för att både skydda torsken och bottenhabitaten krävs därför att kommer överens med , som har fiskerättigheter i området. Detta är dock två juridiskt separata processer och därför hanteras de båda frågorna separat i förhandlingarna med . I praktiken inne-bär det att arbetar i två parallella spår för att utveckla skyddet och förbättra miljötillståndet för torskbeståndet och mjukbott-nar i .
frs · H3121401 · 2016-06-29 00:00:00 — Dnr S2016/04464/FS Dnr S2016/04504/FS Folkhälso-, sjukvårds- och idrottsministern Svar på fråga 2015/16:1379 av Boriana (M) och fråga 2015/16:1401 av (M) om postförsändelser till rättspsykiatriska kliniker Boriana har frågat justitie- och migrationsministern vilka åtgärder ministern avser att vidta för att tillåta rutinmässiga kontroller och därigenom stoppa möjligheten att smuggla in narkotika via post på rättspsykiatriska kliniker. har frågat justitie- och migrationsministern om han är beredd att överväga eventuella lagändringar för att möjliggöra för de rättspsykiatriska regionklinikerna att kunna granska inkommande post, i syfte att kunna stävja införsel av farliga föremål till interner. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågorna. De grundslagsskyddade fri– och rättigheterna har till syfte att skydda varje medborgare mot olika former av ingrepp från det allmänna. Bland annat innebär det att varje medborgare gentemot det allmänna är skyddad mot undersökning av brev eller annan förtrolig försändelse. Nämnda rättighet får dock i viss utsträckning begränsas genom lag. En begränsning får dock inte gå utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till det ändamål som föranlett den. Motsvarande rättighet och möjlighet till begränsning av denna rättighet följer även av . I 8 § lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård anges att vid sluten rättspsykiatrisk vård gäller, om inte annat anges i 8 a §, i tillämpliga delar bestämmelserna i 18–24 §§ lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård. Detta innebär att möjligheterna att använda tvångsåtgärder vid psykiatrisk tvångsvård i huvudsak inte skiljer sig åt mellan de två nämnda lagarna. Av 22 § lagen om psykiatrisk tvångsvård (LPT) följer att chefsöverläkaren får besluta om att försändelser till patient får undersökas för kontroll av att det inte innehåller egendom som patienten enligt 21 § samma lag inte får inneha. Om en ankommande försändelse innehåller egendom som inte får innehas enligt 21 §, får egendomen omhändertas. Vidare får chefsöverläkaren enligt 22 a § LPT besluta att övervaka försändelser från en patient, om det är nödvändigt med hänsyn till vården eller rehabiliteringen av patienten eller för att undvika att någon annan lider skada. För detta ändamål får chefsöverläkaren öppna, ta del av och kvarhålla försändelser från patienten. Detta innebär att det redan finns goda möjligheter att granska försändelser. Mot denna bakgrund kan jag inte se att det finns tillräckligt starka skäl till att ytterligare inskränka medborgarnas fri- och rättigheter på det sätt som en utökad och regelmässig kontroll av försändelser inom rättspsykaitrisk vård skulle innebära.
frs · H3121402 · 2016-06-29 00:00:00 — Dnr Ku2016/01619/MF Svar på fråga 2015/16:1402 av (M) Kvotering av film och tv-produktioner har frågat mig hur jag avser agera för att säkerställa den svenska hållningen kring att film- och tv-produktioner inte blir föremål för kvotering utan till fullo verkar i tittarnas intresse. Frågan är ställd i relation till de regler som Europeiska kommissionen har föreslagit för beställ-tv-leverantörer i . Som kulturminister är det viktigt att verka för ett gott svenskt produktionsklimat för svensk tv- och filmproduktion. Regeringen arbetar därför för en filmpolitik som ger goda och stabila förutsättningar för produktion, distribution och visning av svensk film. har också i uppdrag att medverka till produktion och visning av svensk film och drama. Regeringen anser inte att nya europeiska kvotbestämmelser för beställ-tv-tjänster är ett effektivt eller proportionellt sätt att främja europeisk och svensk produktion av hög kvalitet. Kvoter riskerar att inverka negativt på mediernas oberoende och på tittarnas valmöjligheter. För små beställ-tv-tjänster riskerar europeiska kvotbestämmelser att innebära kostnader i form av byråkratiska rapporteringskrav. Regeringen anser därför att nya kvotbestämmelser inte bör införas.
frs · H3121404 · 2016-06-29 00:00:00 — Dnr Ju2016/04862/ Svar på fråga 2015/16:1404 av (M) Polisens långa handläggningstider för vapenlicens har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att komma till rätta med problemet med de för långa handläggningstiderna. Som jag har svarat tidigare så har handläggningstiderna i ärenden om vapentillstånd varit för långa och de har varierat i allt för stor utsträckning mellan regioner. har även noterat att regeringen har uppmärksammat problemet och att regeringen har gett i uppdrag att utveckla sitt arbete med vapentillstånd. inkom med en delredovisning av regeringsuppdraget där myndigheten presenterar ett antal åtgärder som har inletts och andra åtgärder som planeras för att effektivisera arbetet med vapenärenden. beskriver att de bland annat har utarbetat ett nytt föreningsintyg tillsammans med skytteförbunden och att de arbetar med att koncentrera ärendeansvaret så att det hamnar geografiskt nära vapeninnehavaren. Jag välkomnar det arbete som vidtar med anledning av sitt uppdrag och ser fram emot myndighetens redovisning .
frs · H3121405 · 2016-06-29 00:00:00 — Svar på fråga 2015/16:1405 av (KD) Ekonomiskt stöd till den palestinska myndigheten har frågat utrikesministern när ska kräva bättre insyn i det svenska ekonomiska stödet till den Palestinska myndigheten och kräva ett fullständigt stopp för all uppvigling till våld. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Jag hänvisar frågeställaren till ett antal interpellationer (2015/16:150, 156, 219) och skriftliga frågor (2015/16: 145, 418, 880) där regeringen besvarat samma frågeställningar. stöd till den Palestinska myndigheten kanaliseras via den EU-gemensamma så kallade ”PEGASE-mekanismen”. Mekanismen är transparent och granskas noggrant. Regeringen är tydlig i sin syn på våld och hatpropaganda och vikten av ta avstånd från dessa företeelser. Regeringens ambition är att bistånd, utöver uppsatta mål, ska bidra till att motverka hatpropaganda och uppvigling.
frs · H3121407 · 2016-06-29 00:00:00 — Dnr N2016/04517/MRT Svar på fråga 2015/16:1407 av (S) Totalvikten för B-körkort har frågat mig om det pågår något arbete i regeringen för att höja totalvikten för B-körkort från Reglerna för körkortbehörigheter bestäms i direktiv /126/EG, det så kallade tredje körkortsdirektivet. fattade beslut om att införliva de nya reglerna i svensk lagstiftning. kan inte utfärda egna bestämmelser om körkortsbehörigheter som avviker från de som fastställs i direktivet. Den som innehar körkort med behörighet B och har godkänts i ett särskilt körprov får framföra en fordonskombination vars totalvikt överstiger 3,5 men inte . Förarprovet för utökad behörighet B genomförs hos . Det tredje körkortsdirektivet möjliggör för medlemsstaterna att i nationell lagstiftning välja mellan förarprov eller utbildning för att körkortstagare ska beviljas utökad behörighet. Det framkommer av slutbetänkandet av körkortsutredning SOU 2008:130 En reformerad körkortslagstiftning - Genomförandet av tredje körkortsdirektivet att provalternativet är ett mer flexibelt system än utbildningsalternativet och dessutom det som bäst förenar önskemålen att garantera att föraren framför fordonskombinationen på ett trafiksäkert sätt och att det sker till en rimlig kostnad för den enskilde. Regeringens trafiksäkerhetsarbete utgår från nollvisionen och arbete har varit och är framgångsrikt i att åstadkomma färre omkomna och skadade i trafiken.
frs · H3121408 · 2016-06-29 00:00:00 — Dnr Ku2016/01618/KL Svar på fråga 2015/16:1408 av (S) Regional samverkan kring arkitektur, form och design har frågat mig hur jag och regeringen ställer oss till regional samverkan på arkitektur-, form- och designområdet. Utredningen livsmiljö presenterar ett perspektiv på samhällsbyggnaden som innebär en helhetssyn i formandet av människans livsmiljö, där människan är utgångspunkten och där arkitektur, form och design i samverkan med många politikområden och näringslivet formar människans livsmiljö på ett hållbart, jämlikt och demokratiskt sätt. Många livsmiljöer kommer att skapas och många livsmiljöer kommer att omskapas . Aktörer på alla nivåer – och samspelet dem emellan – är viktiga för att främja arbetet med goda livsmiljöer. På den regionala nivån spelar kunskapsinstitutioner som Form/Design Center i en stor roll i arbetet. Detta kommer givetvis att beaktas när utredningens förslag behandlas.
fr · H3111429 · 2016-07-01 00:00:00 — Fråga 2015/16:1429 Regeringspartiernas inställning till byggandet av Nordstream 2 av (L) till Utrikesminister (S) Mot bakgrund av det försämrade säkerhetspolitiska läget är det oroväckande att planerna på att bygga en andra rysk gasledning genom fortgår. Argumenten för att stoppa projektet är många, och skälen är säkerhetspolitiska, energipolitiska och miljömässiga. Liberalerna har krävt att regeringen agerar inom ramen för EU för att stoppa Nordstream 2. Regeringen har själv hänvisat till att granskning av ärendet pågår i samt att en svensk prövning ska göras som tar hänsyn till säkerhetspolitiska aspekter. Men trots att frågan ännu inte är avgjord vare sig på EU-nivå eller i fortsätter planerna för byggandet av ledningarna på . Den politiska majoriteten på bestående av S, V och MP förespråkar byggandet av gasledningen och driver processen framåt bland annat genom kontrakt med Nordstreamkoncernen. är Liberalerna det enda parti som motsatt sig projektet. Min fråga till utrikesminister är: Står ministern och regeringen bakom den linje som lokala företrädare för regeringspartierna driver om att bejaka och främja byggandet av Nordstream 2 trots det rådande säkerhetspolitiska läget?
fr · H3111430 · 2016-07-01 00:00:00 — Fråga 2015/16:1430 Informationsdelning mellan Säkerhetspolisen och andra myndigheter i arbetet mot extremism av (L) till Statsrådet (S) Frågan om sekretess och delning av insamlad information från Säkerhetspolisen till andra myndigheter är en central del i arbetet för att förhindra och förebygga våldsbejakande extremism, radikalisering och ytterst terrorism eller terrorresor. Vid resor, besök och samtal med aktörer lokalt och regionalt som arbetar med att förebygga extremism framkommer bilden att utbytet av information fungerar långt ifrån enhetligt i landet. Det informationsutbyte som sker på vissa håll saknas på andra. Det gäller inte bara delning av information mellan Säkerhetspolisen och till exempel kommunens lokala samordnare utan även mellan Säkerhetspolisen och polisen. Om det lokala arbetet, som den nationella samordnaren mot våldsbejakande extremism verkar för, på allvar ska kunna bedrivas effektivt krävs att vissa sekretessregler ses över och underlättar för polisen och Säkerhetspolisen att utbyta information. Det är uppenbart att så inte är fallet . Dessutom måste delning kunna ske, inom vissa ramar, mellan Säkerhetspolisen och den lokala om situationen kräver att samhället ska kunna vidta åtgärder för att förhindra att unga personer till exempel ansluter sig till terrororganisationer som Islamiska staten. Mot bakgrund av detta blir min fråga till statsrådet (S): Vilka konkreta åtgärder i fråga om sekretessreglerna avser statsrådet och regeringen att vidta för att underlätta för utökad informationsdelning mellan Säkerhetspolisen och andra myndigheter?
fr · H3111431 · 2016-07-04 00:00:00 — Fråga 2015/16:1431 Försvarsmaktens behov av 700-megahertzbandet av (M) till Försvarsminister (S) () har för avsikt att auktionera ut 700-megahertzbandet som har använts för marksänd tv. är avsikten att det i stället ska användas till mobilnätssurf. Försvarsmakten, , Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) och har i sina remissvar varit tydliga med att de inte vill att PTS säljer ut hela bandet utan avvaktar och sparar cirka en tredjedel av utrymmet för att kriskommunikationen ska ha ett eget och säkert alternativ. Om hela frekvensen auktioneras ut kan dessutom frekvenserna hamna hos bolag som kanske inte har säkerhet som det viktigaste, kanske till och med tvärtom, något som noga påtalat i sitt remissvar. När så viktiga myndigheter för vår säkerhet och krisberedskap har så starka invändningar borde definitivt frågan diskuteras och analyseras ordentligt på regeringsnivå, innan någon försäljning sker. Med anledning av ovanstående vill jag fråga försvarsminister : Har ministern för avsikt att agera för att en del av det för Försvarsmakten så viktiga 700-megahertzbandet ska kvarstå i statens ägo?
fr · H3111432 · 2016-07-04 00:00:00 — Fråga 2015/16:1432 Rikets säkerhet och 700-megahertzbandet av (M) till Statsminister (S) () har för avsikt att auktionera ut 700-megahertzbandet som har använts för marksänd tv. är avsikten att det i stället ska användas till mobilnätssurf. Försvarsmakten, , Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) och har i sina remissvar varit tydliga med att de inte vill att PTS säljer ut hela bandet utan avvaktar och sparar cirka en tredjedel av utrymmet för att kriskommunikationen ska ha ett eget och säkert alternativ. Om hela frekvensen auktioneras ut kan dessutom frekvenserna hamna hos bolag som kanske inte har säkerhet som det viktigaste, kanske till och med tvärtom, något som noga påtalat i sitt remissvar. När så viktiga myndigheter för vår säkerhet och krisberedskap har så starka invändningar borde frågan definitivt diskuteras och analyseras ordentligt på regeringsnivå innan någon försäljning sker. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsminister : Hur har statsministern, som har det högsta ansvaret för rikets säkerhet, för avsikt att agera för att en del av det så viktiga 700-megahertzbandet ska kvarstå i statens ägo?
fr · H3111433 · 2016-07-04 00:00:00 — Fråga 2015/16:1433 Undantag i auktionen av 700-megahertzbandet av (M) till Statsrådet (MP) () har för avsikt att auktionera ut 700-megahertzbandet som har använts för marksänd tv. är avsikten att det i stället ska användas till mobilnätssurf. Försvarsmakten, , Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) och har i sina remissvar varit tydliga med att de inte vill att PTS säljer ut hela bandet utan avvaktar och sparar cirka en tredjedel av utrymmet för att kriskommunikationen ska ha ett eget och säkert alternativ. Om hela frekvensen auktioneras ut kan dessutom frekvenserna hamna hos bolag som kanske inte har säkerhet som det viktigaste, kanske till och med tvärtom, något som noga påtalat i sitt remissvar. När så viktiga myndigheter för vår säkerhet och krisberedskap har så starka invändningar borde frågan definitivt diskuteras och analyseras ordentligt på regeringsnivå, innan någon försäljning sker. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Anser statsrådet att hela 700-megahertzbandet bör auktioneras bort eller att en del bör kvarstå i statens ägo?
fr · H3111434 · 2016-07-04 00:00:00 — Fråga 2015/16:1434 Behovet av säker kriskommunikation och 700-megahertzbandet av (M) till Statsrådet (S) () har för avsikt att auktionera ut 700-megahertzbandet som har använts för marksänd tv. är avsikten att det i stället ska användas till mobilnätssurf. Försvarsmakten, , Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) och har i sina remissvar varit tydliga med att de inte vill att PTS säljer ut hela bandet utan avvaktar och sparar cirka en tredjedel av utrymmet för att kriskommunikationen ska ha ett eget och säkert alternativ. Om hela frekvensen auktioneras ut kan dessutom frekvenserna hamna hos bolag som kanske inte har säkerhet som det viktigaste, kanske till och med tvärtom, något som noga påtalat i sitt remissvar. När så viktiga myndigheter för vår säkerhet och krisberedskap har så starka invändningar borde frågan definitivt diskuteras och analyseras ordentligt på regeringsnivå innan någon försäljning sker. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Har statsrådet för avsikt att agera för att en del av det för kriskommunikationen så viktiga 700-megahertzbandet ska kvarstå i statens ägo?