frs · H3121047 · 2016-04-12 00:00:00 — Dnr S2016/02433/FS Folkhälso-, sjukvårds- och idrottsministern Svar på fråga 2015/16:1047 av (M) Effektiviserade vårdkedjor för utskrivningsklara patienter har frågat mig vilka konkreta åtgärder på nationell nivå som jag avser att vidta för att effektivisera vården med patientfokus, säkra patientsäkerheten, se till att fler utskrivningsklara patienter får vård på rätt vårdnivå och att fler vårdplatser på sjukhus används mer effektivt. Det är viktigt att hälso- och sjukvården präglas av ett patientcentrerat förhållningssätt, och att vårdens organisation och infrastruktur främjar en patientcentrerad vård. En förutsättning för en hög effektivitet är att patienten involveras och görs delaktig i processen kring den egna vården i högre utsträckning än . En patientcentrerad vård innebär också att vårdinsatserna är samordnade mellan olika delar av vården samt mellan landsting och kommuner. En mer patientcentrerad och samordnad vård är bl.a. angelägen för personer som ofta kommer i kontakt med olika delar av hälso- och sjukvården samt angränsade verksamheter. stödjer flera av regeringens satsningar utvecklingen mot en mer patientcentrerad och samordnad vård. Det handlar t.ex. om satsningen på att förbättra vården för dem med kroniska sjukdomar, satsningen på att korta väntetiderna i cancervården och satsningen på personer med psykisk ohälsa. Att patienter får vård på rätt vårdnivå är av central betydelse för en effektiv hälso- och sjukvård. överlämnade Utredningen om betalningsansvarslagen betänkandet Trygg och effektiv utskrivning från sluten vård (SOU 2015:20) till regeringen. Utredningens förslag syftar till att minska ledtider och förbättra samordning av landstingens och kommunernas insatser efter slutenvård. I betänkandet föreslås en ny lag som syftar till att patienter som inte längre har behov av den slutna vårdens resurser ska kunna lämna slutenvården på ett tryggt sätt. Patienter ska helt enkelt inte vara på sjukhus när de inte behöver det. Betänkandet har remissbehandlats och bereds inom . Regeringen arbetar också med att ta om hand förslagen från flera andra utredningar som den tidigare regeringen tillsatte. Det handlar bl.a. om den nationella samordnaren för effektivare resursutnyttjande inom hälso- och sjukvården som lämnade sitt slutbetänkande (SOU 2016:2) och utredningen om högspecialiserad vård (SOU 2015:98). Om vi tillsammans med sjukvårdshuvudmännen ska kunna bidra till en mer effektiv organisering av framtidens hälso- och sjukvård måste nya arbetssätt och strukturer utvecklas. En förutsättning för att vården ska bli mer effektiv och patientsäker är att vi hanterar de bakomliggande orsakerna till utmaningarna i vården, som t.ex. IT-lösningar och kompetensförsörjningen. Bristen på personal och ineffektivt utnyttjande av medarbetares tid leder till att vårdens kapacitet minskar. En av regeringens satsningar, den s.k. professionsmiljarden, syftar till att stärka förutsättningarna för en god, jämlik och effektiv hälso- och sjukvård genom att förbättra förutsättningarna för hälso- och sjukvårdens medarbetare att öka andelen tid för patientnära arbete och stärka landstingens planering av sin kompetensförsörjning. Regeringen har dessutom för cirka en månad sedan slutit en överenskommelse med Kommuner och Landsting om en gemensam vision för e-hälsoarbetet . Avsikten är att visionen ska följas av en eller flera handlingsplaner som förtydligar insatser som kan bidra till att uppnå visionen. Avslutningsvis vill jag nämna att regeringen avser föreslå att kommunsektorn tillförs ett permanent tillskott på . Detta kommer att förstärka huvudmännens förmåga att ge den aktuella gruppen nödvändig vård och omsorg.