ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H311769 · 2016-02-09 00:00:00 — Fråga 2015/16:769 Global commitment, independent voice av (M) till Utrikesminister (S) ställde jag en skriftlig fråga om den svenska kampanjen för kandidaturen till . Frågan uppmärksammade att kampanjens logotyp med budskapet att ska vara en oberoende röst riskerar att skapa oklarheter kring regeringens budskap om hur en oberoende röst tolkas i förhållande till vårt samarbete i EU. På den direkta frågan om hur kampanjen tagits fram och om kampanjen och dess budskap var en produkt från UD:s politiska ledning, svarade utrikesminister att ”arbetet med säkerhetsrådskampanjen bygger på konkret engagemang i sakfrågor och en vilja till bred dialog för att hitta lösningar på vår tids utmaningar. Beslut om detta arbete, inklusive framtagandet av olika budskap och den visuella identiteten fattas av ledning.” Alltså var svaret ja på den frågan. uppgav UD till att slogan Global commitment, independent voice drogs tillbaka: ”Vi är måna om en bred, politisk uppslutning”, sa stabschefen hos utrikesminister . ledning har alltså fattat beslut om att budskapet Global commitment, independent voice inte ska användas. Trots det används det. Bland annat i sociala medier av ambassadör till FN och flera andra av ambassadörer. Möjligen är det mest notabelt att officiella twitterkonto för FN-representationen också använder den: Med anledning av ovanstående vill jag fråga utrikesminister : Är slogan Global commitment, independent voice fortfarande en del av den svenska kampanjen för kandidaturen till ?
fr · H311770 · 2016-02-09 00:00:00 — Fråga 2015/16:770 Avveckling av den svenska småskaliga vattenkraften av (M) till Klimat- och miljöminister (MP) Länsstyrelserna har fått extra anslag av för att öka tillsynen av bland annat vattenkraft. Det ursprungliga syftet var att öka insatser för vandrande fisk i sjöar och vattendrag. HaV, Havs- och vattenmyndigheten, deltog vid uppstarten av arbetet och myndighetens uppfattning var att tillsyn skulle bedrivas för att åstadkomma miljöförbättrande åtgärder. Utöver utökad tillsyn påbörjades ett förnyat tillståndsförfarande trots att utredning och riksdagsbeslut inte tagits. Detta har lett till att ett myndighetsarbete inletts som leder till avveckling av den svenska småskaliga vattenkraften. Verksamhetsutövare som driver småskaliga vattenkraftverk uppfattar det som att HaV har ändrat det ursprungliga syftet. Detta då myndigheten mot bakgrund av ett par domar sett möjligheten för länsstyrelserna att förelägga verksamhetsutövare att söka nya tillstånd enligt , vilket HaV gav vägledning till länsstyrelserna att göra. Att tvinga småskaliga vattenkraftverksutövare i att söka nya tillstånd för anläggningar som funnits länge, många , och som fungerat tillfredsställande , framstår inte som rimligt och inga tydliga förklaringar ges varför detta är nödvändigt. Administration kostar både pengar och resurser som kan användas på bättre sätt. HaV:s krav på den småskaliga vattenkraftens verksamhetsutövare med dessa förelägganden är ett problem då det helt saknas en strategi för hur en miljöanpassning av dessa småskaliga vattenkraft ska te sig. I stället för att delges en strategi föreläggs verksamhetsutövarna att söka nya tillstånd. Länsstyrelserna försätter de drabbade i en situation där de tvingas söka tillstånd enligt innan vattenförvaltningens utpekande av kraftigt modifierade vatten är klar. Om ett vattendrag klassas som kraftigt modifierat ändras kravnivån på verksamheten avsevärt, vilket självklart skapar stor oro – både hos och för den småskaliga vattenkraften. Det bör därför skyndsamt, från regeringen, tillkomma en strategi där kostnader och effekter beaktas, och som gör det möjligt för de utövare som driver småskaliga vattenkraftverk, utifrån de miljökrav som finns, att fortsätta göra det. Med anledning av ovanstående vill jag därför fråga klimat- och miljöminister : Avser regeringen och ansvarig minister att sätta stopp för påtvingad avveckling av den svenska småskaliga vattenkraften genom att i stället utforma en hållbar framtidsstrategi för dess överlevnad i harmoni med miljö och djurliv?
fr · H311771 · 2016-02-09 00:00:00 — Fråga 2015/16:771 Minskning av köttproduktionens utsläpp av (M) till Statsrådet (S) Landsbygdsministern har i uttalat sig om köttkonsumtionen och dess klimatpåverkan. Det är förvisso förvånande att ministern inte känner till att köttkonsumtionen i har ökat, men jag delar ändå landsbygdsministerns åsikt att exempelvis en köttskatt inte vore en bra idé. När det gäller svensk köttproduktion behöver bilden nyanseras. Det är sant att köttproduktionen globalt bidrar till utsläppen av klimatgaser. Men det innebär inte automatiskt att svensk köttproduktion är dålig eller bör minska. Sanningen är faktiskt snarare tvärtom. Svensk livsmedelsproduktion är generellt sett miljövänlig. Sydamerikanskt nötkött ger i genomsnitt nästan dubbelt så höga klimatutsläpp som europeiskt kött. Brasilianskt nötkött från djur som betar på mark som var regnskog medför ungefär 30 gånger så höga utsläpp som kött från svenska djur. Svensk köttproduktion använder dessutom minst antibiotika i världen och svenska betesdjur bidrar till att upprätthålla den biologiska mångfalden. Om en större andel av det kött som konsumeras i världen kom från svenska gårdar, eller producerades under svenska förhållanden, skulle det således vara bättre för klimat och miljö. Trots detta skriver landsbygdsministern i en skriftlig kommentar till följande: ”Svenskt lantbruk ligger redan långt fram i arbetet med att minska köttproduktionens utsläpp men mer behöver göras.” Landsbygdsministern nämner därefter metanreduceringsstödet som ett exempel. Men frågan är vilka andra åtgärder regeringen och ministern anser behövs? Avser regeringen att lägga ytterligare särkrav eller andra bördor på det svenska jordbruket, vars situation redan är hårt ansträngd? Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka konkreta åtgärder, utöver metanreduceringsstödet, syftar statsrådet på när han i sitt uttalande säger att ”mer behöver göras” för att minska köttproduktionens utsläpp?
fr · H311772 · 2016-02-09 00:00:00 — Fråga 2015/16:772 Förtroendet för rikspolischefen av (M) till Statsrådet (S) har flera poliser gått ut och öppet kritiserat polischefen . Enligt medierna är även representanter öppet kritiska till ledarskapet och menar att det finns en förtroendekris mellan poliser och . Det är en situation som är helt ohållbar, poliser som ska kunna sköta sitt jobb saknar förtroende för sin ledning. Att omorganisera en verksamhet av Polisens storlek och betydelse kräver både stor dialog, mycket information och att man tar till sig kritik och förslag på ett bra sätt. Det verkar inte ha fungerat. Situationen är ansträngd på många olika sätt för landets poliser och det är viktigt att förtroendet mellan poliserna och dess ledning återskapas. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Hur säkerställer statsrådet att förtroendekrisen inom polisorganisationen åtgärdas och att förtroendet för rikspolischefen återställs?
fr · H311773 · 2016-02-09 00:00:00 — Fråga 2015/16:773 Tillsynsavgifterna för gruvverksamhet av (M) till Klimat- och miljöminister (MP) Av – Ekonomiska risker för staten (RiR 2015:20) finns bland annat ett avsnitt som handlar om gruv- och miljötillsyn. Tillsynen sker via länsstyrelserna, som har rätt att ta ut avgift för arbetet. Möjligheten att ta ut avgifter för tillsyn regleras i förordningen (1998:940). Tillsynsavgifterna är fasta och har således ingen koppling varken till gruvverksamhetens storlek eller till omfattningen av tillsynen. I framgår det att kostnaderna för statens tillsyn i samtliga fall överstiger intäkterna, vilket rimmar illa med tanken att verksamheter själva ska stå för kostnader som förknippas med dessa. Regeringen har enligt uppgift fattat beslut om att höja avgifterna för miljöfarliga avgifter , vilket dock ska ske stegvis. En generell höjning av avgifterna behöver inte alls vara varken rimlig eller ändamålsenlig då en sådan slår mycket hårdare mot en liten verksamhet än mot en stor och kanske inte motsvarar de faktiska kostnaderna för tillsynen i det enskilda fallet. Mer logiskt vore att ha en direkt koppling mellan omfattningen av gruvverksamheten – och därmed av tillsynsarbetet – och avgifternas storlek. Totalt sett vore det önskvärt med bättre kostnadstäckning för tillsynen. Med anledning av ovanstående vill jag fråga klimat- och miljöminister : Avser ministern att ta initiativ till en förändring av tillsynsavgifterna för gruvverksamhet så att differentiering med hänsyn till gruvverksamhetens omfattning möjliggörs och att avgifterna totalt sett i större utsträckning täcker de faktiska kostnaderna?
fr · H311774 · 2016-02-09 00:00:00 — Fråga 2015/16:774 Försämringen av supermiljöbilspremien av (M) till Klimat- och miljöminister (MP) Alliansregeringen införde supermiljöbilspremien som innebär att den som köper en ny bil som släpper ut maximalt koldioxid per kilometer får en premie på . I praktiken är det endast rena elbilar eller laddhybrider som uppfyller detta tuffa utsläppskrav. Tack vare supermiljöbilspremien har försäljningen av dessa bilar, med mycket låg klimatpåverkan, äntligen tagit fart. Antalet registrerade supermiljöbilar ökade från blott 1 2012 till hela 8 582 . Den nuvarande regeringen har dock valt att kraftigt försämra supermiljöbilspremien genom att halvera premien till laddhybrider. har det således blivit dyrare att köpa en bil som inte bara kan tankas utan som också kan laddas med ren el. Regeringens politik har snabbt fått effekt. Försäljningen av supermiljöbilar bromsar in. sjönk försäljningen med . Med anledning av ovanstående vill jag fråga klimat- och miljöminister : Delar ministern bedömningen att det är olyckligt att regeringens politik nu resulterar i att försäljningen av supermiljöbilar minskar och att omställningen av den svenska fordonsflottan bromsas in, och vilka initiativ tänker ministern i så fall ta för att försäljningen ska ta fart igen?
fr · H311775 · 2016-02-10 00:00:00 — Fråga 2015/16:775 Innehållet i livsmedelsstrategin av (M) till Statsrådet (S) Landsbygdsministern har i () uttalat sig om köttkonsumtionen i anslutning till det pågående arbetet med att ta fram en livsmedelsstrategi. Landsbygdsministern menar att den globala köttproduktionen står för en stor andel av världens totala utsläpp av klimatgaser och är ett stort miljöproblem. Det stämmer förvisso, men det betyder inte att frågan bör behandlas i livsmedelsstrategin. Landsbygdsministern var relativt tydlig i sitt uttalande om att det inte var aktuellt att införa någon särskild skatt på kött eller att på annat sätt ”politiskt styra vad som ska finnas på frukostbordet, lunchbordet eller middagsbordet” – en uppfattning jag till fullo delar. Andra företrädare för regeringspartierna kom dock med andra besked, vilket skapar osäkerhet kring vad livsmedelsstrategin egentligen ska omfatta. Regeringen säger sig vilja se en bred politisk uppslutning bakom livsmedelsstrategin. Men om allianspartierna ska kunna stå bakom strategin krävs att landsbygdsministern och regeringen har rätt fokus. Syftet med livsmedelsstrategin är att stärka den svenska livsmedelsproduktionen och konkurrenskraften samt att öka exporten. Fokus måste vara att säkerställa bättre konkurrenskraft för hela livsmedelsbranschen. Alldeles oavsett om svensk konsumtion av olika livsmedel ökar eller minskar så borde mer av det som konsumeras kunna produceras här i och mer av våra högkvalitativa livsmedel borde kunna exporteras. Det vore mycket olyckligt om detta viktiga arbete skulle drunkna i andra frågor, såsom statlig styrning av konsumtionen eller att olika livsmedel ska ställas mot varandra. Svensk livsmedelsproduktion är miljövänlig – köttproduktionen använder till exempel minst antibiotika i världen – och svenska livsmedel håller hög kvalitet. Det är värden som vi bör utveckla och stärka. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Står statsrådet och regeringen fast vid uppfattningen att livsmedelsstrategin ska fokusera på konkurrenskraften för hela livsmedelsbranschen och inte blanda in andra frågor såsom konsumtion av olika typer av livsmedel, till exempel kött?
fr · H311776 · 2016-02-10 00:00:00 — Fråga 2015/16:776 Skånska kommuners avtal med av Boriana (M) till Justitie- och migrationsminister (S) På grund av flyktingkrisen har de skånska kommunerna tagit emot betydligt fler ensamkommande barn och ungdomar än vad det har varit avtalat med . Det innebär mycket stora påfrestningar för kommunerna när det gäller att ordna boende, skolgång, stöd från , gode män etcetera. Utöver dessa påfrestningar tvingas kommunerna, ofta med hårt ansträngd ekonomi, att ligga ute med mycket stora pengar då handläggningstider är . Sammanlagt har kommunerna i fordringar på på ca . Med anledning av ovanstående vill jag fråga: Vilka åtgärder avser justitie- och migrationsminister att vidta så att de skånska kommunerna får sina pengar från ?
fr · H311777 · 2016-02-10 00:00:00 — Fråga 2015/16:777 ansvar för oberoende nyhetsförmedling av (M) till Kultur- och demokratiminister (MP) meddelade att Radio ska slås ihop med Ekot. Omorganiseringen av Radio innebär bland att nyhetsverksamheten på ryska upphör. Det är olyckligt att drar ned på de ryskspråkiga sändningarna i när demokrati och yttrandefrihet är under hårt tryck av regimen i . Att kunna styra informationsflödet är centralt för auktoritära regimers möjligheter att kunna upprätthålla sitt maktmonopol. I har vi kunnat se hur de ryska myndigheterna har slagit ned hårt på oppositionella medier och även inskränkt yttrandefriheten på andra sätt. använder också olika medier för att sprida propaganda och bedriva påverkansoperationer mot andra länder. Behovet av alternativ information, för att skapa en motkraft mot propaganda, desinformation och ensidig nyhetsrapportering, är därför stort. I ljuset av detta är det olyckligt att nyhetssändningarna på ryska nu kommer att upphöra. Vi moderater har drivit frågan att måste bli bättre på att möta informationskrigföring på hemmaplan, men även vara aktiva med att kunna tillhandahålla oberoende information till länder där det fria ordet är på reträtt. Med anledning av ovanstående skulle jag vilja fråga kultur- och demokratiminister : Hur avser ministern att agera för att även framgent ska bidra till en nyhetsförmedling som kan utgöra ett alternativ till de statskontrollerade ryska medierna?
fr · H311778 · 2016-02-10 00:00:00 — Fråga 2015/16:778 Ny rapport från Brå om invandrares brottslighet av (SD) till Statsrådet (S) kom Brå ut med rapporter om invandrares brottslighet: 1996:2 Invandrares och invandrares barns brottslighet – en statistisk analys och 2005:17 Brottslighet bland personer födda i och i utlandet. Brå kan utföra sådana undersökningar antingen på beställning av regeringen eller på Brås eget initiativ. Brå svarade att de inte ämnat initiera någon ny sådan rapport. Det är sedan den förra kom. Ämnar statsrådet beställa en ny utredning om invandrares och invandrares barns brottslighet i enlighet med rapporterna och 2005?
fr · H311779 · 2016-02-10 00:00:00 — Fråga 2015/16:779 Gemensamma nordiska gränskontroller av (M) till Statsrådet (S) De tillfälliga id-kontroller som införts har skapat problem och svårigheter i . Systemet infördes utan att den gjort vad den kunnat för att samordna och koordinera med den danska sidan. Medierna rapporterar nu om att statsminister, , vill att inför gemensamma gränskontroller. Det skulle kunna vara ett sätt att hantera de utmaningar och nu tvingas stå inför på grund av de skärpta svenska reglerna. Det skulle kunna ske genom exempelvis nordiska gränskontroller på gränsen mot . Enligt medierna har den danska statsministern sagt: ”Man skulle kunna föreställa sig att de nordiska länderna i högre grad samarbetar om en gemensam nordisk gräns i stället för den tunga gränskontroll vi nu har internt i .” Det här är intressant och ett försök till konstruktiv lösning på ett gemensamt problem. Min fråga till statsrådet är följande: Har statsrådet för avsikt att tillsammans med de andra nordiska samarbetsministrarna i allmänhet och den danska i synnerhet lyfta frågeställningar om gemensamma nordiska gränskontroller i enlighet med det förslag den danska statsministern lämnat?
fr · H311780 · 2016-02-10 00:00:00 — Fråga 2015/16:780 En ny perrong för att underlätta id-kontroller av (M) till Statsrådet (S) I svar på frågor ställda av mig under en interpellationsdebatt angående de tillfälliga id-kontrollerna och de negativa konsekvenser dessa har på öppnade statsrådet för flera saker: Frågan om kompensation skulle ses över i likhet med de dubbla kontroller som sker (dels på den danska sidan, dels i Hyllie på den svenska sidan). Polisen har kommit med ett konkret förslag som skulle kunna underlätta och skapa större smidighet, nämligen att bygga en särskild perrong i Hyllie. Önskemål har framförts till om en extra perrong för att underlätta polisens arbete med flyktingar och därmed minska en del av påfrestningarna för pendlarna. Min fråga till statsrådet är följande: Har statsrådet för avsikt att på något sätt lyfta frågan om att hantera de dubbla id-kontrollerna i med de förseningar och problem som uppstår på stationsläget Hyllie på den svenska sidan genom exempelvis att ännu en perrong byggs?
fr · H311781 · 2016-02-10 00:00:00 — Fråga 2015/16:781 Ökad kvalitet i hemsjukvården av (M) till Statsrådet (S) inleddes en kommunalisering av hemsjukvården. Kommuner har även stegvis tagit över ansvaret för hemsjukvård som brukare får på LSS-boenden. Patientperspektivet stod i fokus när beslutet fattades. Tanken är att kommunalisering leder till bättre kvalitet och bättre vård för den enskilde. Men hur ser efterlevnaden ut? Det har nämligen runt om i landet visat sig att alla kommuner inte är lika samarbetsvilliga. är inte bara landsting och regioner delar av vårdkedjan för patienten. I många fall är huvudmännen fler än beställarna, det vill säga fristående aktörer ska även involveras i samarbetsavtal. Det är klart att alla kommuner inte tydligt tar det ansvar som krävs tillsammans med landsting och kommuner, och därför krävs det nu att tydligare steg tas för efterlevnad. Vad avser staten att göra för att denna dialog kring framtidens hemsjukvård med tydligt fokus på patientens hela vårdkedja ska tas? Med anledning av ovanstående vill jag fråga regeringen och statsrådet följande: Hur avser regeringen och statsrådet att säkerställa att lagstiftningen efterföljs så att kommuner tar ökat ansvar för sin del av hemsjukvården, att samarbetsavtal kommer till stånd mellan olika huvudmän – till exempel vad gäller hemsjukvård som brukare får på LSS-boenden bland annat genom att samarbeta med utförare – så att inte kvaliteten på vården blir sämre och patienterna lidande?
fr · H311782 · 2016-02-09 00:00:00 — Fråga 2015/16:782 Mygg i Nedre av (S) till Klimat- och miljöminister (MP) Förekomsten av översvämningsmyggor i ökar, inte enbart runt det störst drabbade området runt Nedre , där det sprider sig till allt större areal, utan också på andra håll runt om i . Efter lite stök och strul kunde de boende i de myggdrabbade områdena till slut ändå pusta ut när regeringen förtjänstfullt sköt till pengar, och säkrade bekämpningen för året. Men som det tyvärr sett ut under finns fortfarande den långsiktiga oron kvar. Jag börjar få frågor om hur det ser ut, och vad som görs och framtiden. Det jag lyckats få fram är att det finns totalt 8 miljoner, fördelat på och landsbygdsprogrammet med 3 respektive 5 miljoner. Den summan räcker för behoven i Nedre Dalälvsregionen men ska, om jag förstår det rätt, fördelas efter ansökan till de områden som bedöms ha behov. Till detta kommer frågan om långsiktighet. De boende i de drabbade områdena har rätt till en dräglig boendemiljö, och det är hela samhällets skyldighet att säkerställa detta. Det har länge funnits intresse för alternativa metoder till den biologiska bekämpningen med Vectobac G, vilket Nedab och länsstyrelserna i området arbetat med att titta på. finns en ny metod med sterilisering av mygghannar som internationellt diskuteras för att användas mot zikaviruset i . Det arbetet kommer att ledas av WHO och , och det vore ett ypperligt tillfälle för oss i att få stöd för de behov vi har. Men även om både kommuner och länsstyrelser skulle vilja delta i det arbetet så behövs ett nationellt engagemang för att göra verklighet av möjligheten att fasa ut Vectobac G för steriliserade mygghannar som primär bekämpningsmetod. Det finns enligt en rapport från Nedab/Biologisk myggkontroll stora chanser att Vectobac G helt kan fasas ut om resurser tillförs för att ska kunna delta i detta samarbete, dock börjar omvärlden springa ifrån oss. Mot den bakgrunden vill jag fråga klimat- och miljöministern: Hur ser egentligen resursfördelningen för myggbekämpningen ut , och kan ministern tänka sig att ta initiativ till ett svenskt deltagande i ett eventuellt internationellt projekt för att bekämpa myggor?
fr · H311783 · 2016-02-11 00:00:00 — Fråga 2015/16:783 Fri entré av (M) till Kultur- och demokratiminister (MP) debatterade betänkandet om kultur och fritid för barn och unga (2015/16:KrU4). Vi moderater lyfte då upp frågan om fri entré och hur de statliga museerna ska komma barn och unga till del. Vi är oroade över att den fria entrén försämrar barns och ungas tillgång till samtliga utställningar, då kulturministern inte har kunnat ge besked om den fria entrén också ska gälla specialutställningarna. Så sent som i budgetdebatten redogjorde ministern för att det främst gäller museernas basutställningar och kanske de tillfälliga utställningarna. Hur ska reformen om fri entré leda till att nya grupper av besökare nås? Såväl de statliga som de privata museerna har haft en positiv utveckling i antal besökare , vilket slås fast i Myndigheten för kulturanalys rapporter. Frågar man dem själva finns det nya idéer och projekt som genomförs i syfte att nå fler i till exempel utanförskapsområden eller där man tar konsten till äldre inom vården, som annars inte kan ta del av den. Fria entréer ger en ökad kostnad för staten med men ger inget till museerna själva att utveckla sin verksamhet och sina projekt för. Med anledning av ovanstående vill jag fråga kultur- och demokratiministern: Hur kommer barns och ungas tillgång till de statliga museerna att påverkas, och vad ser ministern för möjligheter att nå ut till fler människor när regeringen inför fri entré?
fr · H311785 · 2016-02-11 00:00:00 — Fråga 2015/16:785 Avstämning av sändningstillståndet av (M) till Kultur- och demokratiminister (MP) Regeringen utfärdar sändningstillstånd för public service-bolagens sändningar. Det nuvarande sändningstillståndet, som är sexårigt, gäller . Vi är nu inne i det tredje året och det börjar bli dags för en avstämning av tillståndet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga kultur- och demokratiministern: När avser ministern och regeringen att påbörja avstämningen av sändningstillståndet, och vad kommer den uppföljningen att innehålla?