ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H3111257 · 2016-05-20 00:00:00 — Fråga 2015/16:1257 Erkännande av Somaliland av (SD) till Utrikesminister (S) firade Somaliland som ett självständigt land. Problemet är bara att de inte är erkända av den eller ens av den svenska . Somaliland är en autonom och självstyrande del av det vi kallar för . Till skillnad från andra delar av fungerar dock denna del av landet mycket bra, och utvecklingen går framåt med stormsteg. har Somaliland dessutom, till skillnad från sina grannländer, haft fria och demokratiska val. Trots (naturliga) politiska motsättningar partierna emellan har fredliga maktskiften ägt rum, och förloraren har gratulerat vinnaren för att sedan fortsätta det politiska arbetet i opposition. Landet, som bland annat har en egen valuta, ett eget landslag i fotboll, en egen president, egna politiska partier och egna pass, erbjuder dessutom kostnadsfri skolgång för sina ungdomar och har upprättat väl fungerande institutioner. Området är i kontrast mot resten av stabilt och fredligt, vilket bör vara ett föredöme för samtliga . Att vänta på att dessa odemokratiska grannländer ska erkänna regionens mest stabila och demokratiska land får därför anses vara långsökt. har som parti i likhet med undertecknad motionerat om att erkänna Somalilands självständighet, och stödet för detta bör anses vara stort. Vi menar att ett land som bör ta ledartröjan och visa sin uppskattning för det positiva arbete som bedrivs i Somaliland och även aktivt arbeta för ett internationellt erkännande. Med hänvisning till ovanstående önskas utrikesminister svara på följande: Avser ministern att verka för att erkänna Somaliland som en självständig nation, och varför har ingenting gjorts för detta ?
fr · H3111258 · 2016-05-20 00:00:00 — Fråga 2015/16:1258 Nattågen till av (V) till Närings- och innovationsminister (S) SJ har kört nattågstrafik till . Trafiken har varit betydelsefull för befolkningen, turismen och övrigt näringsliv. kommer dock SJ, på kommersiella grunder, att kraftigt begränsa denna trafik. Under till exempel maj–juni går det inte längre några nattåg, och –går det endast ett nattåg till från . En fungerande och väl utbyggd tågtrafik som sätter resenären i centrum är enligt uppfattning av central betydelse för att uppnå ett hållbart transportsystem för hela landet. För en sådan inriktning krävs att SJ ges förutsättningar att prioritera samhällsnytta före kortsiktiga vinstintressen. är av staten ålagt att skapa företagsekonomisk vinst och har därutöver ett avkastningskrav som innebär att staten kräver utdelning till statskassan på den redovisade nettovinsten. Avkastningskravet leder därmed till starkt fokus på att skapa vinst. tvingas därmed se till marknadsandelar och snäv vinstmaximering. Avkastningskravet missgynnar även den regionala utvecklingen, eftersom SJ tvingas prioritera bort lågtrafikerade sträckor. Många resenärer måste därför välja flyg eller bil i stället. Effekten är inte rimlig om vi vill minska klimatpåverkan. Om man inte hade haft ett avkastningskrav, och så höga lönsamhetsmål, skulle SJ till exempel ha kunnat sänka priserna på biljetter och prioritera nattågstrafiken till . Vinsten bör rimligen investeras i verksamheten, och lönsamhetskravet bör beakta samhällsekonomiska vinster. Det skulle bidra till att fler kan åka kollektivt och till minskad miljö- och klimatpåverkan. Jag vill med anledning av detta fråga närings- och innovationsministern följande: Avser ministern att vidta åtgärder för att förändra SJ AB:s uppdrag och därmed stärka förutsättningarna för förbättrad turtäthet i nattågstrafiken i och för tågtrafiken i allmänhet?
fr · H3111259 · 2016-05-19 00:00:00 — Fråga 2015/16:1259 Sanktionsmöjligheter mot riksdagsledamöter som missköter uppdraget av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) Det har i medierna rapporterats om en riksdagsledamot som uppenbart missköter sitt riksdagsuppdrag. Ledamoten har inte varit på plats i utan fokuserar i stället enbart på att bedriva privat näringsverksamhet som personen uppbär full ersättning som riksdagsledamot. Så som lagstiftningen är utformad har de politiska partierna inga eller mycket små möjligheter att agera gentemot enskilda riksdagsledamöter som uppenbart missköter sitt uppdrag. Om ledamoten som i detta fall är partilös saknas helt sådana befogenheter. Inte heller talmannen har några befogenheter att agera i ett sådant fall. Detta är problematiskt ur flera aspekter, men kanske framför allt eftersom det riskerar att skada förtroendet för och den representativa demokratin i stort. I andra parlament i världen finns olika typer av sanktionsmöjligheter, bland annat genom avdrag på arvodet för ledamöter som inte deltar i arbetet i tillräcklig utsträckning. Jag vill med anledning av detta fråga justitie- och migrationsminister följande: Har ministern och regeringen några planer på att utreda frågan om att införa någon form av sanktionsmöjligheter gentemot riksdagsledamöter som uppenbart missköter sitt riksdagsuppdrag?
fr · H3111260 · 2016-05-23 00:00:00 — Fråga 2015/16:1260 Löntagarnas situation vid upphandling av (S) till Statsrådet (S) ska stå upp för ett hållbart arbetsliv. Grunden för den svenska modellen är att arbetstagare i ska ha ett tryggt arbete med en lön som det går att leva på. I Uppdrag gransknings reportage () avhandlades arbetsmiljösituationen med anledning av byggnationen av of . Där fick vi en direkt inblick i hur det ser ut på landets byggarbetsplatser. Trots att huvudentreprenören lovat att alla underleverantörer på byggarbetsplatsen skulle registreras och ha kollektivavtal avslöjades det att det funnits hemliga bolag som har kunnat strunta i regler och avtal. I programmet uppgav entreprenörer i byggbranschen att den hårda utländska konkurrensen gör att man är beredd att fuska och till och med flytta på skyddsombud som försöker fullfölja sina uppdrag. Det framkom även exempel där skyddsombud blir nonchalerade, hindrade att utföra sitt arbete och till slut togs bort från arbetsplatsen. har tidigare vittnat om att just exemplet med of tyvärr inte är något undantag, utan att det ofta ser ut på liknande sätt på andra byggarbetsplatser. Tyvärr är det inte heller bara i byggbranschen det finns exempel på liknande upplägg. Tillvägagångssättet med att tumma på regler och utnyttja utländsk arbetskraft kan även ses i andra branscher. Ett exempel som det rapporterats om är av stängsel kring järnvägarna i och . Huvudentreprenören har lagt ut uppdraget att sätta stängsel på en underentreprenör som i sin tur har anlitat flera mindre oseriösa underentreprenörer. Listan kan göras lång, men det viktigaste är att kunna ge facken besked om ministerns uppdrag gällande upphandling och när nya regler kan vara på plats. Min fråga till civilministern är därför: Vilka åtgärder tänker statsrådet vidta för att stärka löntagarnas situation vid upphandling?
fr · H3111261 · 2016-05-23 00:00:00 — Fråga 2015/16:1261 Trygga och skäliga arbetsvillkor av (S) till Arbetsmarknadsminister (S) ska stå upp för ett hållbart arbetsliv. Grunden för den svenska modellen är att arbetstagare i ska ha ett tryggt arbete med en lön det går att leva på. I Uppdrag Gransknings reportage (20/4) avhandlades arbetsmiljösituationen med anledning av byggnationen av of . Där fick vi en direkt inblick i hur det ser ut på landets byggarbetsplatser. Trots att huvudentreprenören lovat att alla underleverantörer på byggarbetsplatsen ska registreras och ha kollektivavtal avslöjades det att det funnits hemliga bolag som har kunnat strunta i regler och avtal. I programmet uppgav entreprenörer i byggbranschen att den hårda utländska konkurrensen gör att man är beredd att fuska och till och med flytta på skyddsombud som försöker fullfölja sina uppdrag. Det framkom även exempel där skyddsombud nonchalerats, hindrats att utföra sitt arbete och till slut togs bort från arbetsplatsen. har tidigare vittnat om att just exemplet med of tyvärr inte är något undantag, utan att det ofta ser ut på liknande sätt på andra byggnadsarbetsplatser. Tyvärr är det inte heller bara i byggbranschen som det finns exempel på liknande upplägg. Tillvägagångssättet med att tumma på regler och utnyttja utländsk arbetskraft kan även ses i andra branscher. Ett exempel som det rapporterats om är av stängsel kring järnvägarna i och . Huvudentreprenören har lagt ut uppdraget att sätta stängsel på en underentreprenör som i sin tur anlitat flera mindre oseriösa underentreprenörer. Det här är en utveckling vi inte kan tolerera. Alla personer som arbetar i , oavsett vilket land de kommer ifrån, ska ha en trygg arbetsmiljö och löner det går att leva på. Jag vill därför fråga arbetsmarknadsminister : Vad tänker ministern vidta för åtgärder för att alla som arbetar i vårt land ska ha rätt till trygga och skäliga arbetsvillkor?
fr · H3111262 · 2016-05-23 00:00:00 — Fråga 2015/16:1262 Våldsvågen i av (V) till Utrikesminister (S) började folkliga och fredliga protester sprida sig över . Polisens dödskjutning av en ung aktivist i samt elbrist utlöste demonstrationerna. Men grundorsaken var ett starkt folkligt missnöje med landets politiska system, där makt fördelats utifrån etnicitet och religion, och där folkets möjligheter att påverka begränsats kraftigt. I spåren av sjunkande oljepriser har dessutom många irakier tvingats in i fattigdom. Demonstrationerna har dominerats av unga, men samlat män och kvinnor från alla olika etniska och religiösa grupper i . premiärminister besvarade protesterna med att presentera tre reformpaket. Flera av de förslagna reformerna går i rätt riktning och öppnar upp för en civil och sekulär irakisk stat utan dagens sekteristiska maktdelning. Men al-Abadis oförmåga att genomföra de utlovade reformerna har lett till en ny våg av protester. stormades parlamentet av demonstranter från både de sekulära reformvänliga krafterna och shiitiska grupperingar. har drabbats av en våldsvåg. Fredliga demonstrationer har attackerats och självmordsbombare har genomfört attacker med ett stort antal dödsoffer. Det är nu viktigt att al-Abadi på allvar börjar genomföra nödvändiga reformer, agerar för att säkerställa säkerheten även för oppositionen och tydligt markerar att hans regering är en regering för hela och hela landets befolkning. Jag vill därför fråga utrikesminister : Vilka initiativ avser utrikesministern att vidta för att som enskilt land och som medlem i EU och FN ska verka för att genomför nödvändiga reformer och säkerställer säkerheten för oppositionen?
fr · H3111263 · 2016-05-23 00:00:00 — Fråga 2015/16:1263 Hot om inskränkningar i hbtq-personers rättigheter i av (V) till Utrikesminister (S) I möter hbtq-personer en omfattande homo- och transfobi och en utbredd diskriminering samt saknar på flera områden grundläggande rättigheter. I senaste rankning hamnar på plats 30 av de 49 undersökta länderna. I World Value Survey rankades som det tredje mest homofobiska landet i världen; av de svarande uppgav att de motsatte sig att bo granne med en hbtq-person. har flera manifestationer mot homo- och transfobi stoppats av våldsamma motdemonstranter. införde 2015 en ny antidiskrimineringslagstiftning som uttryckligen förbjuder diskriminering på grund av sexuell läggning och könsidentitet. Situationen för hbtq-personer har även bedömts vara något bättre i än i grannländerna. presenterades ett lagförslag i det georgiska parlamentet för att förbjuda samkönade äktenskap och skriva in i landets konstitution att äktenskap är förbehållet olikkönade par. Ett av parlamentets utskott har redan ställt sig bakom förslaget, och regeringspartiet har öppnat för en folkomröstning i frågan om inte parlamentet godkänner förslaget. Samkönade par saknar alla former av juridiska rättigheter i . Den föreslagna lagen skulle göra det än svårare att ändra på det. skulle ett uttryckligt förbud mot samkönade äktenskap bidra till att förstärka den redan starka homo- och transfobin i . Jag vill därför fråga utrikesminister : Vilka initiativ avser utrikesministern att vidta för att som såväl enskilt land som medlem i EU ska agera för att värna hbtq-personers rättigheter i och förhindra att landet förbjuder samkönade äktenskap?
fr · H3111264 · 2016-05-23 00:00:00 — Fråga 2015/16:1264 Den oroväckande politiska utvecklingen i av (V) till Utrikesminister (S) valde en majoritet i den brasilianska senaten att suspendera presidenten med hänvisning till anklagelser om korruption. Det finns en rad frågetecken kring suspenderingen, och mycket tyder på att landets högeropposition utnyttjat anklagelserna om korruption för att avsätta en folkvald president av i grunden politiska skäl. Den nya tillförordnade presidenten har tillsatt en regering som endast består av vita män, och har lagt fram ett stort antal förslag med syfte att avveckla de sociala framsteg som skett under de som Partido dos Trabalhadores styrt landet. Ett av de första beslut man fattade var att lägga ned samt Jämställdhets- och jämlikhetsdepartementet. förbereder man förslag om omfattande privatisering och nedskärningar i välfärd och sociala trygghetssystem. Man avser också att bland annat undergräva urfolkens rätt till markområden och att luckra upp förbudet mot slaveri. Det är uppseendeväckande att en icke folkvald regering och president väljer att genomföra dramatiska reformer som man uppenbarligen saknar mandat för från de brasilianska väljarna. Redan har omfattande demonstrationer genomförts mot den nya interimsregeringen, och åtskilliga röster dömer ut den som en kuppregering. Jag vill med anledning av utvecklingen i fråga utrikesminister : Vilka initiativ avser utrikesministern att vidta för att som enskilt land och som medlem i EU ska verka för att värna demokratin i och motverka reformer som kommer att leda till ökade sociala klyftor och undergräva urfolkens rättigheter?
fr · H3111265 · 2016-05-23 00:00:00 — Fråga 2015/16:1265 Nedsläckningen av kopparnätet av (M) till Närings- och innovationsminister (S) har meddelat () att man avser att avveckla delar av det fasta telenätet, vilket bara i väntas påverka 1 800 kunder, och i hela landet kan upp till 50 000 kunder påverkas av nedsläckningen. När delar av kopparnätet släcks ned påverkas också framför allt människor på landsbygden. Väl fungerande telefoni och internet i hela är en förutsättning för att människor fortsatt ska kunna bo, studera och arbeta på landsbygden. Att driva företag utanför storstäderna kräver goda telekommunikationer, och de företagare som fortfarande inte har tillgång till bredband via fiber är hänvisade till ADSL-teknik som går över kopparnätet. Tjänster som telefoni, bredband och tv riskerar att försvinna över då kopparnätet släcks ned, och att ersätta detta med mobilt bredband och mobil telefoni är osäkert och vanskligt. Det finns inga garantier för att de mobila tjänsterna ska kunna ersätta ADSL-tekniken på ett tillfredställande vis, och mobila tjänster på landsbygden är fortfarande alltför otillförlitliga för att man på ett tryggt vis enbart ska vara beroende av och hänvisade till dessa. har tidigare marknadsfört sig som ett företag med särskilt samhällsansvar gentemot sina kunder. Därför blir det problematiskt när man avvecklar en tjänst utan att kunna erbjuda sina kunder ett fullgott eller realistiskt alternativ. Det finns en genuin oro bland företagare på landsbygden inför den stundande nedsläckningen av kopparnätet som riskerar att drabba landsbygdsföretagare. Därför vill jag fråga närings- och innovationsminister : Vilka konkreta åtgärder avser ministern att ta initiativ till för att säkerställa att telekommunikationerna på landsbygden inte försämras genom nedsläckningen av kopparnätet?
fr · H3111266 · 2016-05-23 00:00:00 — Fråga 2015/16:1266 Prioritering av SRHR-frågor av (M) till Utrikesminister (S) Sexuell hälsa och rättigheter är en viktig fråga om mänskliga rättigheter. har länge stått upp för dessa motvindsfrågor. Inom budgethanteringen av biståndet har utrikesutskottet exempelvis varit enigt om att regeringens neddragningar på biståndet inte ska drabba SRHR. Det kan diskuteras om regeringen levt upp till detta. Regeringen säger sig vilja värna SRHR. Dock har regeringen inte aviserat något ökat engagemang och kritiserats för ointresse i frågorna. SvD rapporterar i artikeln ”tystnad om sexuellt våld upprör på ” att statsrådet under en resa till valt att inte ta upp frågor om SRHR, trots att landet kämpar med stora utmaningar och det sexuella våldet beskrivs som strukturellt och systematiskt. I artikeln som i sin helhet återfinns här: , står också: Enligt ett pressmeddelande från var syftet med besöket i ”att ta upp en hållbar och fredlig utveckling, mänskliga rättigheter, försoning och ansvarsutkrävande och besöka de delar av landet som drabbades hårdast av inbördeskriget. Utrikesministern kommer även att informera om kandidatur för en plats i .” Med anledning av ovanstående vill jag fråga utrikesminister följande: Om syftet med resan bland annat var att adressera mänskliga rättigheter, varför valde då utrikesministern att inte ta upp frågor som rör SRHR på denna resa?
fr · H3111267 · 2016-05-24 00:00:00 — Fråga 2015/16:1267 Försenade utbetalningar från av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) fick jag svar från justitie- och migrationsminister på min fråga angående de försenade utbetalningarna till kommunerna. I svaret stod att regeringen var medveten om problemen och avsåg att i närtid återkomma i denna fråga samt att fått i uppdrag via regleringsbrev att vidta åtgärder för att åstadkomma snabbare utbetalningar till kommunerna. , snart efter det svar jag fick , har ingenting hänt. Tvärtom har beloppen som skulle ha utbetalats till kommunerna ökat till ännu större belopp. För kommuner uppgår nu beloppet till ca . Kommunerna fick ett engångsbelopp på ca 8,3 miljarder som även ska täcka de extra kostnader som uppstår 2016, men dessa pengar är ju inte tänkta att ersätta de kostnader som kommunerna har rätt att få från . Kommunerna tar ett mycket stort ansvar för den situation som uppstod framför allt . Såväl skola som socialtjänst med mera är i många kommuner hårt pressade. Jag vill därför fråga justitie- och migrationsminister följande: När kan kommunerna räkna med att få den ersättning från som de har rätt till? Är den skuld som hade till kommunerna per upptagen som skuld i redovisning ?
fr · H3111268 · 2016-05-24 00:00:00 — Fråga 2015/16:1268 Tillsättning av områdespoliser av (L) till Statsrådet (S) Den nya polisorganisationen trädde i kraft . Redan i ett beslut slås det fast att en central del av den nya polisorganisationen är fler synliga poliser i yttre tjänst – men också fler poliser som arbetar ”förebyggande och kontaktskapande”. presenterades en lägesrapport beställd av rikspolischefen där det framkom att antalet poliser i yttre tjänst generellt sett har blivit färre, inte fler. Dessutom var det svårt att uttyda hur det går med tillsättningen av så kallade områdespoliser, som ska verka ute närmast medborgarna lokalt. Dessa kan jämföras med ”närpoliserna” som fanns . Bilden , trots den nya organisationen, är att områdespoliserna ännu inte har etablerats i myndigheten om man tittar generellt över landet. Med anledning av detta vill jag fråga regeringens ansvariga statsråd, (S): Hur många områdespoliser har tillsatts i särskilt utsatta områden , och är statsrådet och regeringen tillfreds med genomförandet av beslut om ny polisreform?
fr · H3111269 · 2016-05-24 00:00:00 — Fråga 2015/16:1269 och betygsättning av (M) till Utbildningsminister (MP) När endast av terminen återstår har kommit med nya besked om hur betygsskalan ska tolkas. Framför allt handlar det om att betygsstegen B och D ska kunna användas mer frekvent och med en mer generös tolkning gällande elever som enligt ”har vissa välutvecklade kunskaper på A- eller C-nivå utan att klara alla moment på den nivån”. nya riktlinjer kring betygsättningen, som kommer i slutet av en termin, innebär att man ändrar spelreglerna för elever på ett otillfredsställande vis. Lärarna som får de nya direktiven ska läsa in sig och tänka om mitt då elevernas betyg ska sättas. Under de kurser som genomförts har lärare arbetat med sina elever efter kriterier som förändras. I slutändan innebär detta att den nya bedömningen av ett betyg i slutet av terminen för elever är ett annat betyg än det de arbetat efter. De elever som strävsamt arbetat under terminen för att få bra betyg och för att komma in på sin valda utbildning kan nu hamna efter till förmån för andra elever genom en generösare tolkning som missgynnar duktiga elever. Att ändra betygsskalan och betygsättningen när endast återstår av terminen är både orimligt och orättvist. Samma sak gäller för de elever som föregående år tagit sin examen med en snävare tolkning av betygsstegen. Därför vill jag fråga utbildningsminister : Avser utbildningsministern att inom ramen för regleringsbrev ta fram tydligare riktlinjer som säkerställer att samtliga elever oavsett årskull bedöms på samma vis när de söker högre utbildning?
fr · H3111270 · 2016-05-24 00:00:00 — Fråga 2015/16:1270 Flexibla bygglov för förskolor av (KD) till Statsrådet (MP) I med växande tätorter och en stor ofrihet på bostadsmarknaden till följd av bostadsbrist har Mark- och bestämt sig för att bli mer restriktiv i sin praxis i fråga om tillfälliga bygglov för förskolor. Med hänvisning till att kommunerna borde ha haft bättre framförhållning leder den restriktiva tolkningen nu till att välfungerande förskolor måste stängas då bygglovets förnyande avslås. Storleken på barnkullarna går i ebb och flod. Kommuner har att beakta detta i sin planering; förbygger man sig i permanenta lokaler som står tomma blir kostnaden därefter. Inte sällan innebär också lokaliseringen på tillfälliga bygglov att man erbjuder miljöer man annars inte kunnat tillgå, där tilltagna skolgårdar och optimala placeringar föreligger. Den restriktiva hållningen från Mark- och forcerar en högre grad av planering från kommunerna. Till exempel läggs i detaljplaner som möjliggör att antalet förskolor kan hålla jämna steg med nybyggnationen i övrigt. Men det går också att konstatera hur denna forcering föser barnen framför sig när bra förskolor tvingas stänga och familjer därefter måste ställa om sina liv. I en intervju i efterlyser en tjänsteman på stads bygglovsavdelning en flexiblare lagstiftning. Att det tar att ändra en detaljplan vittnar om svårigheterna för kommunerna att parera den mycket dynamiska efterfrågan på förskoleplatser. Med anledning av det ovan framförda vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att vidta några åtgärder för att förändra lagstiftningen så att den ger kommunerna bättre förutsättningar att tillhandahålla förskoleplatser?
fr · H3111271 · 2016-05-24 00:00:00 — Fråga 2015/16:1271 ISDS/ICS även inom EU av (V) till Närings- och innovationsminister (S) En läcka visade att fem EU-länder har föreslagit att ISDS/ICS ska införas i EU, alltså även mellan EU-länder. lyfte , , , och i Europeiska rådets handelskommitté förslaget att inrätta en skiljedomstol för utländska investeringar inom EU, liknande det system av ISDS/ICS som man försöker etablera genom handelsavtal(CETA respektive TTIP) med respektive . har inte fått någon information om detta förslag. Regeringens ståndpunkt i frågan är ej heller känd. Med anledning av ovanstående vill jag fråga närings- och innovationsministern följande: Avser ministern att informera (och näringsutskottet) om förslaget och om regeringens ståndpunkt i frågan?