ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H411476 · 2016-12-08 00:00:00 — Fråga 2016/17:476 Svenskt stöd till finskt om hybridhot av (M) till Försvarsminister (S) Den säkerhetspolitiska utvecklingen i närområde har försämrats avsevärt . Grunden för detta går att finna i aggression mot och dess illegala annektering av . Konturerna av ny säkerhetspolitisk normalbild har etablerats genom återkommande provokationer och ett aggressivt övningsmönster av . Men som framgår av försvarsbeslutet tillämpar även det som kallas hybridkrigföring eller icke-linjär krigföring, det vill säga olika former av påverkansoperationer under en formell krigsförklaring för att utöva inflytande i sitt närområde och på andra ställen. En rad åtgärder har vidtagits för att stärka försvar och även motståndskraften mot olika former av hybridhot. Detta har även föranlett ett fördjupat partnerskap med Nato samt intensifierade bilaterala försvarssamarbeten med en rad länder. Det svensk-finska försvarssamarbetet intar en särställning i svensk säkerhetspolitik. Det omfattar alla stridskrafter och ställer genom politiska beslut krav på förmågan till samverkan i freds-, kris- och konfliktsituationer. står i begrepp att etablera ett mot hybridhot och söker internationellt stöd och engagemang för detta initiativ. Centret kommer att bestå av 5–6 experter, och det finns möjligheter för experter från EU och Nato-länder att växeltjänstgöra eller genomföra olika former av erfarenhetsutbyten. har vid en rad tillfällen framfört att detta är en mycket högt prioriterad säkerhetspolitisk fråga för landet. Ett antal länder har enligt uppgift gett sitt stöd till det finländska initiativet. Mot denna bakgrund vill jag fråga försvarsminister : Kan ministern ge besked om regeringen avser att stödja det finska initiativet att etablera ett mot hybridhot samt i så fall hur och i vilken omfattning?
fr · H411479 · 2016-12-08 00:00:00 — Fråga 2016/17:479 Ett svenskt veterancentrum av (M) till Försvarsminister (S) I utredningen veteranpolitik – Ett ansvar för hela samhället (SOU 2014:27) föreslogs det att ett veterancenter för militär och civil personal upprättas. Veterancentret bör syfta till att hjälpa de personer som deltagit i internationella insatser som har ett behov av psykiska och fysiska stödinsatser. Vidare kunde ett veterancenter bidra till att förbättra forskningen kring de utmaningar som veteraner ofta drabbas av, såväl under insatser som vid hemkomsten. Det kan även fungera som nätverksbildare för organisationer som arbetar med veteraner. På det sättet skulle ett veterancentrum kunna bli en mötesplats för personer som deltagit på internationella insatser och deras anhöriga. Det norska veterancentret i utanför Kongsvinger lyfts fram som en framgångsrik modell för ett svenskt veterancentrum. tillkännagav som sin mening att bör upprätta ett veterancentrum. I utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap framgår det att Försvarsmakten ska inrätta ett särskilt veterancentrum inom myndigheten. I skälen för regeringens bedömning hänvisas till veteranutredningens förslag om utformningen av ett veterancentrum. Enligt uppdraget i regleringsbrevet från regeringen ska Försvarsmakten fortsätta att utveckla konceptet för råd och vägledning till veteraner och deras anhöriga, utveckla formerna för koordinering av forskning över ett brett vetenskapligt fält, liksom metoder för att säkerställa relevant statistik. Detta är dock ett väsentligt mindre ambitiöst stöd till veteranerna än det som framgår av förslag till veterancentrum. Vägledning till veteraner och deras anhöriga innebär inte att det upprättas ett centrum inom Försvarsmakten där personal som deltagit i internationella insatser kan få stöd och behandling likt den modell som används i norska Bæreia. Med anledning av detta vill jag fråga försvarsminister : Kan försvarsministern redogöra för om det är regeringens uppfattning att ett veterancentrum ska upprättas där personal som deltagit i internationella insatser kan få stöd och behandling likt den modell som används i Bæreia?
fr · H411480 · 2016-12-08 00:00:00 — Fråga 2016/17:480 Kameraövervakningslagstiftningens tillämpning på drönare av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Under frågestund svarade näringsminister på en fråga från ledamoten angående hur regeringen arbetar med de juridiska hinder som har rests vad gäller användningen av kamerautrustade drönare. Näringsministern signalerade där att justitieministern söker vägar att komma till rätta med detta innan den nu pågående utredningen arbetat klart. Mot bakgrund av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att möjliggöra för piloter av kamerautrustade drönare att kunna fortsätta med sin verksamhet utan att hindras av kameraövervakningslagstiftnigen?
fr · H411481 · 2016-12-09 00:00:00 — Fråga 2016/17:481 Fler bygglovsbefriade åtgärder av (M) till Statsrådet (MP) Det råder en stor bostadsbrist i . Trots att byggandet har ökat betydligt , inte minst tack vare den tidigare Alliansregeringens alla reformer på området, så måste byggtakten nu öka ytterligare. uppskattar att det behövs 710 000 nya bostäder fram , och 240 av landets 290 kommuner uppger själva att det råder bostadsunderskott i den egna kommunen. Det krävs därför åtgärder här och om vi inte ska brottas med ständig bostadsbrist. Det handlar bland annat om ytterligare regelförenklingar, mer byggklar mark, effektivare och snabbare handläggning samt ytterligare flexiblare bullerregler och att se över överklagandeprocesserna än mer. Vi behöver även göra bostadsbyggande till ett riksintresse – likställt med övriga riksintressen. Det åvilar ett stort ansvar på regeringen att nu vidta snabba och kraftfulla åtgärder för att lyckas vända utvecklingen och få fram fler bostäder. Regeringen måste därför vända på alla stenar och vidta flera olika åtgärder . En åtgärd bland flera som regeringen själv lyfte fram i sitt bostadspolitiska paket rörde fler bygglovsbefriade åtgärder och att utreda möjligheten att införa ytterligare undantag från kravet på bygglov. har ännu inga åtgärder genomförts, trots att det brådskar och att det finns mycket att göra. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att fler åtgärder ska undantas från kravet på bygglov och i så fall när?
fr · H411482 · 2016-12-09 00:00:00 — Fråga 2016/17:482 Utredning av strandskyddet av (M) till Miljöminister (MP) Regeringen presenterade ett bostadspolitiskt paket med förslag till 22 steg för fler bostäder. Ett av stegen var att tillsätta en utredning med uppdrag att se över resultaten av reformen om landsbygdsutveckling i strandnära lägen () och föreslå förändringar i regelverket. har inga steg tagits, trots att åtgärder behövs för att främja landsbygdsutvecklingen i områden med god tillgång till stränder. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga miljöminister : Vilka åtgärder kommer ministern att vidta för att reformera strandskyddet, och när kommer den av regeringen aviserade utredningen att tillsättas?
fr · H411483 · 2016-12-09 00:00:00 — Fråga 2016/17:483 Besittningsskydd i kommunalt ägda bostadsrätter av (L) till Justitie- och migrationsminister (S) Kommuner har enligt lag förtur till att köpa bostadsrätter, främst för att kunna lösa boendet för kommuninvånare som är i tillfälligt trångmål. rapporterar i artikeln ”Kommunens hyresgäster kan göra lägenhetsklipp” () att enbart äger ca 380 bostadsrätter, och trots att dessa var tänkta som tillfälliga lösningar för bostadslösa Malmöbor, medan man hittar lösningar på den reguljära bostadsmarknaden, har 268 hyresgäster besittningsskydd. De kan alltså bo kvar i sina lägenheter livet ut, och kommunen kan inte använda lägenheterna för att lösa nödsituationer för Malmöbor. Det finns ingen anledning att kommuner ska ha förtur att köpa in lägenheter för att lösa nödsituationer om de inte kan användas som tillfälliga boenden för till exempel hemlösa eller nyanlända. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Avser ministern att vidta åtgärder för att kommunalt ägda bostadsrätters besittningsskydd inte ska gälla för hyresgäster, så att bostäderna kan användas för sitt riktiga ändamål?
fr · H411484 · 2016-12-09 00:00:00 — Fråga 2016/17:484 Regeringens samordnare av (M) till Statsrådet (S) Den rödgröna regeringen har lagt stor vikt vid samordning av sina insatser. Detta gäller en rad politikområden och samhällsutmaningar, vilket lett till att samordnare sorterats under olika statsråd och departement. För regeringens räkning är det energi- och samordningsminister som har det övergripande samordningsansvaret. Regeringens nationella samordnare mot våldsbejakande extremism är antagligen den samordnare som synts och hörts mest . Men regeringen har också mer tystlåtna samordnare – till exempel den nationella samordnaren för life science och den nationella samordnaren med uppgift att identifiera kommuner där det finns framtagna planer för en större mängd bostäder som av något skäl inte kan genomföras. De nationella samordnarna har också utsetts för samhällsutmaningar av mer tillfällig karaktär. Ett exempel på detta är regeringens två samordnare av regeringens insatser med anledning av sparpaket. Det senaste tillskottet av samordnare är dock inte tillsatt: Regeringen har som ambition att utse en samordnare som ska samordna insatser mot kriminalitet, segregation och fattigdom. Kort sagt finns det ganska många av regeringen utsedda samordnare. En fullödig lista är svår att hitta eftersom samordnarna inordnas under olika departement. Men samordningen av samordnare bör samordningsministern kunna redogöra för. Inte minst den totala kostnaden för regeringens samordnare, som inte går att utläsa ur budgetpropositionen som enskild post. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Hur många nationella samordnare har regeringen utsett, hur många är verksamma och vad är den totala kostnaden för dessa 2016?
fr · H411485 · 2016-12-09 00:00:00 — Fråga 2016/17:485 Översyn av LIS-områdeslagstiftningen av (M) till Miljöminister (MP) stränder är en värdefull naturtillgång. De säkerställer inte bara vattennära naturupplevelser utan också biologisk mångfald och tillgång till rekreationsmöjligheter. Det svenska strandskyddet – som finns till för att skapa förutsättningar för dels allmänhetens tillgång till stränder, dels bevarandet av biologisk mångfald – är tillsammans med allemansrätten unika i en internationell kontext. Det finns däremot mycket att önska av den svenska strandskyddslagstiftningen, även om den har goda intentioner. Flera försök har gjorts – främst med målet att underlätta byggnation och utveckling av strandnära lägen – att förenkla och utveckla lagstiftningen. Detta är en linje som den nuvarande regeringen har sagt sig vilja fortsätta att driva. I ett svar på en skriftlig fråga från riksdagsledamoten (KD) skriver miljöminister att: ”Regeringen avser att se över LIS-reglerna. Vi vill dels att det ska göras en utvärdering av resultatet av LIS-reformen, dels att LIS-reglerna i sig ska ses över. Syftet är att ytterligare främja landsbygdsutvecklingen i områden med god tillgång till stränder.” Med anledning av ovanstående vill jag fråga miljöminister : Har den aviserade översynen av LIS-reglerna initierats, och avser ministern och regeringen att återkomma till med förslag till förenklingar i LIS-reglerna ?
fr · H411486 · 2016-12-09 00:00:00 — Fråga 2016/17:486 Handläggningstider vid länsstyrelserna av Per Åsling (C) till Statsrådet (S) Handläggningstider vid landets länsstyrelser för tillstånd för miljöfarlig B-verksamhet har enligt en undersökning från Ramböll blivit allt längre . Skogforsk visar 2016 att handläggningstiderna skiljer mycket mellan olika länsstyrelser, beroende på arbetssättet. Även myndigheters processer bör kunna kvalitetssäkras avseende tid. Det borde gå att utvärdera hur tidsåtgången ser ut i olika delar av handläggning för att kunna sprida kunskap om de arbetssätt som är mest effektiva. Det är ett lotteri för medborgare och företag att söka miljötillstånd för täkter och annan miljöfarlig verksamhet. Största nitlotten tycks de dra som söker tillstånd via . Där har JO-anmälts för långsam handläggning. Handläggningstiden påverkar kostnaden för vägbyggnad och vägunderhåll i både och . Det kan även fördröja vissa projekt, till exempel en stor vindkraftspark i . Där saknas ännu tillstånd för täkten (Fyrås 2:4). Ansökan inlämnades , och har enligt uppgift inte ens öppnat ärendet. Hela projektet om 120 vindkraftverk är kostnadsberäknat till ca . Andra länsstyrelser kan mot ersättning bereda ärenden åt länsstyrelser som av olika skäl har byggt upp en orimligt stor ärendebalans. i har erbjudit i att handlägga ärenden, men erbjudandet har avvisats. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vad avser att statsrådet vidta för åtgärder för att effektivisera handläggningen vid landets länsstyrelser och för att minska skillnader i handläggningstid mellan olika länsstyrelser?
fr · H411487 · 2016-12-09 00:00:00 — Fråga 2016/17:487 Nätutbyggnad av (C) till Statsrådet (S) står inför ett stort behov av att förstärka överföringskapaciteten från produktionen i norr till konsumtionen i söder. Dels tenderar mycket av vindkraften att byggas i norra , där det finns mycket plats och goda vindlägen, dels är det befintliga nätet föråldrat och kommer att behöva bytas ut oavsett utbyggnaden av det förnybara. Vi ser allt tydligare skillnader mellan elområde 2 och 3. har vid tidigare tillfällen aviserat förstärkningsåtgärder av det så kallade snitt 2. Dessa ser dock ut att dra ut . Tillsammans med ledtider på uppemot för att bygga ny luftledning finns det stora risker för inlåst kraft i norr och högre elpriser i , inte minst då de äldsta fyra reaktorerna i stängs ned 2019–2020. Min fråga till statsrådet blir därför: Vilka åtgärder tänker regeringen vidta för att påskynda tillståndsprocesserna att bygga ut stamnätet?
fr · H411488 · 2016-12-09 00:00:00 — Fråga 2016/17:488 Samhällsintresset i centrumanläggningar av Nooshi Dadgostar (V) till Statsrådet (MP) Många förortscentrum i våra större städer har privatiserats. Ett resultat av detta har varit vanskötsel, kraftiga hyreshöjningar och minskat intresse från de närboende. kunde vi läsa om , i en förort i södra . I lokalpressen beskrevs en centrumanläggning med tak som läcker, trasig ventilation som gör att det är inomhus , hissar som står still i veckor, problem med elen, utebelysning som inte tänds, kakelplattor som inte lagas, söndersparkade sopkorgar som inte byts ut, misskötta planteringar, med mera. Problemen har funnits , enligt lokalhyresgästerna. Det har gått så långt att post inte längre delas ut i centrum, eftersom hyresvärden, , inte har ordnat ordentliga postboxar. måste därför all post hämtas i , en angränsande förort i södra . Centrumanläggningarna i våra förorter är mer än kommersiella ytor. De är mötesplatser där service, handel och demokratiskt deltagande äger rum. Detta är viktiga samhällsintressen som behöver en ansvarsfull förvaltning. För mig är det tydligt att nuvarande lagstiftning inte ställer nog skarpa krav på ägare av centrumanläggningar. De är inte vilka kommersiella fastigheter som helst, och därför kan vi inte nöja oss med en from förhoppning om att marknaden kanske löser det hela. är bara ett av flera exempel på privata ägare av centrum som missköter sig och kommer undan med det. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Kommer statsrådet att vidta åtgärder för att komma till rätta med ovanstående problem?
fr · H411489 · 2016-12-09 00:00:00 — Fråga 2016/17:489 Säkerhetspolisens information om återvändande terrorister av (L) till Statsrådet (S) Liberalerna uppmärksammade problemet med att informationen om återvändande terrorister, som stridit eller stöttat terrororganisationer exempelvis IS, från konfliktområden inte alltid når polisen. Detta kan i sin tur få konsekvenser inte minst i det brottsförebyggande arbetet mot terrorism och extremism. hade justitieutskottet besök av och dialog med den nationella samordnaren mot våldsbejakande extremism. Vår bild av problemet kring denna fråga bekräftades. Enligt uppgift förekommer dock information från Säkerhetspolisen till polisen, men denna förs inte vidare ned till rätt nivå i organisationen, exempelvis den lokala polismyndigheten. Detta är allvarligt och en stor brist i samhällets arbete mot extremister. Dessutom innebär detta även att viktiga myndigheter utanför Säkerhetspolisen och polisen inte får ta del av relevant information. Oavsett om situationen kräver en lagändring eller en ny instruktion i regeringens styrning av myndigheterna så är det viktigt att problemet åtgärdas. Mot bakgrund av detta vill jag fråga ansvarigt statsråd : Vilkakonkreta åtgärder kommer statsrådet och regeringen att vidta för att förbättraSäkerhetspolisens och polisens informationsdelning, såväl inom Polismyndighetensom gentemot andra myndigheter, om IS-återvändare?
fr · H411490 · 2016-12-09 00:00:00 — Fråga 2016/17:490 Förändringar av IB-elevers betyg av (L) till Statsrådet (S) beslutade UHR om förändringar för svenska IB-elevers betyg. IB har en sjugradig betygsskala och en maxpoäng på 45. Totalt 2 av 1 330 IB-elever – mindre än en procent – fick betyget 45. Med de ändringar som UHR beslutat om krävs minst 44 poäng för att få motsvarande 20,0 när man söker till svenska högskolor. krävdes 40 poäng för samma resultat. Detta gör det alltså mycket svårare för IB-elever. UHR vill med denna ändring åtgärda den ojämlikhet som uppstått efter att den svenska gymnasieskolans betygsskala ändrades. UHR framhäver att IB-elever och svenska elever från naturvetenskapliga programmet länge följt varandra när det gäller resultat. När den svenska betygsskalan ändrades, från IG–MVG till A–F, uppstod här ett gap. Det är detta UHR vill justera. Men försämringen av de svenska betygen blottar i själva verket det kunskapsgap som också förut fanns mellan IB och det svenska gymnasiet. Detta gap gömdes tidigare av de oprecisa svenska betygen, där ett starkt och ett svagt MVG kunde skilja sig mycket, som det gav samma poäng i slutbetyget. Eftersom IB har en sjugradig betygsskala har systemen nu blivit mer lika. UHR anger som sin utgångspunkt att en lika stor andel IB-elever som elever i den svenska gymnasieskolan ska nå högsta möjliga meritvärde. Det är ett mycket oroväckande resonemang. I ska utgångspunkten vara meritokratisk – varje prestation ska bedömas oberoende av vilken skola hen gått i. Varje individ ska ges lika möjligheter, inte samma utfall. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta med anledning av UHR:s nyatolkning av IB-elevernas betygsvärde som ändrar IB-elevernas förutsättningaratt söka in på svenska högskolor och universitet?
fr · H411491 · 2016-12-12 00:00:00 — Fråga 2016/17:491 Spenderande av skattebetalarnas pengar av (M) till Statsrådet (S) Ett projekt om värdegrunder inom statsförvaltningen inleddes . Det skulle ha avslutats , men förlängdes med . Ambitionen var att skapa ett mer permanent förhållningssätt i etiska frågor för alla statstjänstemän. Så reagerade dåvarande statsrådet (KD) när det i medierna framkom att myndigheter spenderade skattebetalarnas pengar på i vissa fall iögonfallande påkostade fester med mera. har det på nytt rapporterats om vidlyftigt spenderande av skattemedel. har funnit att nästan har använts till representation, kurser och konferenser . Naturligtvis är det inte så att varje spenderad krona har varit ett slöseri. Exempelvis är det i många fall motiverat med kompetensutveckling och personalvård, men vissa åtgärder verkar ha vidtagits i strid med gällande regler och riktlinjer. Till exempel har betydande belopp getts bort i dricks. Det är angeläget att hantera skattebetalarnas pengar varsamt. Som tidigare socialministern (S) uttryckte saken: ”Varje förslösad skattekrona är en stöld från folket.” Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder planerar statsrådet att vidta med anledning av den senaste tidens medieuppgifter om vidlyftigt spenderande av skattebetalarnas pengar i form av dricks med mera?
fr · H411492 · 2016-12-12 00:00:00 — Fråga 2016/17:492 Hemleverans av alkohol av (M) till Statsrådet (S) Många företag erbjuder hemleverans av framför allt vin. Verksamheten har vuxit . Handeln sker via nätet – och alkoholen levereras hem till köparen. Att köpa mat och andra varor online blir allt vanligare i . Det är allt fler som vill slippa besväret att ta sig till affären, och i stället få sina varor hem direkt. kallar hemleverans av alkohol för ”ett hot mot Systembolagets ensamrätt” och vill sätta stopp ”för den här typen av försäljning”. Stopp för framtiden. För att stoppa handeln av den här typen och annan beställning från utlandet har regeringen lagt ut ett förslag på remiss. Förslaget på ett förbud mot distansförsäljning av alkohol innebär att nätbutikerna får fortsätta att sälja sina varor på nätet, men att köparen själv får ordna transporten, som inte är kopplad till säljaren, till . Nyttan av det är obegriplig. Systembolaget har ökat utbudet och öppettiderna; alkoholtillstånden för öl, vin och sprit är runt 10 000. Vi får ta med sprit och vin från andra EU-länder mot tidigare . Detta har kunnat ske utan att drickandet skenat. Alkoholkonsumtionen i har sjunkit , unga dricker allt mindre och alkoholdebuten sker allt . Om det är missbruk som bekymrar sig om så är dramatiken över hemleveransen i onödan. Målgruppsanalysen bör möjligtvis göras om. Det är viner från flaskan och uppåt som är nischen, kanske inte för unga som är på jakt efter en snabb berusning? Det är snarare langarna av fulspriten på gatan som man bör jaga. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att ta några initiativ med tanke på den ökade efterfrågan av hemleverans av alkoholhaltiga drycker?
fr · H411493 · 2016-12-12 00:00:00 — Fråga 2016/17:493 Brottsoffers möjlighet till upprättelse i rimlig tid av (M) till Statsrådet (S) Åklagare har slagit larm om allt färre inkomna brottsutredningar. I har polisen lanserat tanken på att medla mellan gängkriminella för att få stopp på våldsspiralen. Uppklaringsprocenten är rekordlåg vid så gott som alla kategorier av brott; mord eller så kallad vardagsbrottslighet spelar ingen roll, brott förblir outredda. En grundbult i om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, som gäller som svensk lag, är att medborgarna har rätt till en rättvis rättegång. Med rättvis avses bland annat att rättegången ska ske i rimlig tid. Men om brott i inte ens utreds - hur ska då kunna anses leva upp till konventionskravet om rättvis rättegång i rimlig tid? Min fråga till statsrådet blir därför: Hur säkerställer statsrådet att lever upp till så att polisanmälda brott utreds och beivras och brottsoffer därmed får möjlighet till upprättelse i rimlig tid?
fr · H411494 · 2016-12-12 00:00:00 — Fråga 2016/17:494 Väntetider inom vården av (M) till Statsrådet (S) Långa väntetider och otillräcklig tillgänglighet är fortfarande ett problem i delar av vården. Fördelningen av resurser mellan de med större och de med mindre behov fungerar inte optimalt. Inom vården finns fortfarande stora, och ibland livsavgörande, skillnader inom landet. Väntetiderna för lungcancer är ett exempel där variationerna kan vara livsavgörande. Den svenska hälso- och sjukvården står fortsatt inför många utmaningar och prövningar. Ytterst handlar det om vårdens kvalitet för patienten, men för att den ska komma till sin rätt krävs fortsatt krafttag kring väntetider och tillgänglighet. Det är oroande att regeringen inte verkar ta dessa utmaningar om väntetider, tillgänglighet och kvalitet på allvar. Regeringen har tillsammans med skrotat kömiljarden och omvandlat den till ett generellt statsstöd till landstingen utan några krav på prestation eller minskning av väntetiderna. Som patient ska man få rätt vård . Ingen ska behöva dö i en vårdkö. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet och regeringen att vidta för att kortavårdköerna som drabbar allvarligt sjuka och när bedömer statsrådet attutvecklingen med längre vårdköer kommer att brytas?