ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H311839 · 2016-02-17 00:00:00 — Fråga 2015/16:839 Försvarsministerns bostad i av (C) till Försvarsminister (S) Det har framkommit i medierna att försvarsminister fått en bostad i via . Förutom att återigen tydliggöra det stora behovet av en reform av den reglerade och därmed dysfunktionella bostadsmarknaden ger detta upphov till frågor om risken för jäv eller annan otillbörlig påverkan. Styrelsen för utses av överbefälhavaren och består av ett antal höga officerare och beslutsfattare inom Försvarsmakten. Bland annat ingick försvarsministerns närmaste medarbetare, statssekreterare , tills i stiftelsens styrelse. I sin tjänsteutövning har försvarsministern och hans departement ansvar för och hanterar en stor mängd beslut som direkt eller indirekt berör styrelseledamöternas ansvarsområden, budget och organisation, men även beslut om utnämningar och befordringar. I skrivelsen Om mutor och jäv– en vägledning för offentligt anställda som gett ut kan man bland annat läsa följande: ”En grundförutsättning är att vi aldrig agerar på ett sådant sätt att förtroendet för myndigheters, styrelsers, nämnders eller förvaltningars saklighet eller opartiskhet kan rubbas. En anställd eller förtroendevald ska inte ens kunna misstänkas för att låta sig påverkas av ovidkommande önskemål eller hänsyn i sitt arbete.” Inte minst inom frågor av så stor betydelse som de som rör försvar och beredskap är det av största vikt att beslut fattas utifrån objektiva grunder och demokratiskt fattade beslut. Blotta misstanken om att andra faktorer kan påverka eller så kallat delikatessjäv är problematisk. Med anledning av ovanstående vill jag därför fråga försvarsminister följande: Vilka åtgärder och ställningstaganden föranleder det anförda från ministerns sida?
fr · H311840 · 2016-02-19 00:00:00 — Fråga 2015/16:840 Enskilda vägar av (C) till Statsrådet (S) En väl fungerande infrastruktur är en grundläggande förutsättning för en levande landsbygd. De enskilda vägarna, , utgör en oerhört viktig beståndsdel i det svenska infrastruktursystemet. Därför är det viktigt att dessa har bra standard, rätt sträckning och god bärighet. Minst lika viktigt är en välordnad och kostnadseffektiv förvaltning genom en samfällighetsförening (vägförening). Ett välskött vägnät med investeringar i underhåll, broar och vägtrummor är av stor vikt för en positiv landsbygdsutveckling för de boende och företagen längs vägarna. Vi har i diskuterat frågan om en kostnadseffektiv och rättssäker förvaltning av de enskilda vägarna. Tittar vi på vårt grannland har de lyckats implementera en välfungerande modell för detta. bör följa i deras fotspår. För att möjliggöra detta bör regeringen utreda förenklade och rättssäkra regler för ändring av inaktuella andelstal efter förebild från . Finlandsmodellen innebär i korthet att föreningarna ges förtroendet att själva fastställa ändringar av andelstal när det sker förändringar utefter en väg, till exempel när ett fritidshus övergår till helårsboende eller tvärtom. Min fråga till statsrådet är med anledning av detta: Delar statsrådet bedömningen att "den finska modellen" på ett snabbt och kostnadseffektivt sätt skulle kunna åstadkomma en större ändamålsenlighet i det omfattande vägnätet av enskilda vägar, och tänker statsrådet i så fall vidta några åtgärder inom ramen för sitt ansvarsområde i regeringen för att påskynda ett införande av sådan lagstiftning i ?
fr · H311841 · 2016-02-22 00:00:00 — Fråga 2015/16:841 Krav enligt kollektivavtal vid offentlig upphandling av (M) till Statsrådet (S) Regeringen skickade ett utkast till lagrådsremiss gällande miljö-, social- och arbetsrättsliga hänsyn vid upphandling på remiss. Av förslaget framgår att ”En upphandlande myndighet ska, om det är behövligt, ställa särskilda arbetsrättsliga villkor för fullgörande av kontrakt i form av villkor om lön, semester, arbetstid, försäkringar och tjänstepension som arbetstagarna som ska utföra arbetet enligt kontraktet minst ska tillförsäkras.” Dessa villkor föreslås styras av vad som gäller enligt kollektivavtal (17 kap. 3 §): ”Nivåerna på villkoren (…) ska anges enligt de lägsta nivåer som följer av ett centralt kollektivavtal som tillämpas i hela på motsvarande arbetstagare i den aktuella branschen. Villkoren ska dock alltid minst motsvara de nivåer som följer av lag.” Förslaget innebär en lättnad för de företag som har tecknat kollektivavtal (17 kap. 5 §): ”Som ett alternativ till att uppfylla de särskilda arbetsrättsliga villkoren ska en leverantör anses uppfylla villkoren, om kontraktet fullgörs enligt motsvarande villkor i ett centralt kollektivavtal som leverantören är bunden av och som tillämpas i hela på motsvarande arbetstagare i den aktuella branschen. En leverantör som är bunden av ett sådant centralt kollektivavtal kan även tillämpa villkor ur ett lokalt kollektivavtal som är slutet med stöd av ett sådant centralt kollektivavtal.” kan konstateras att enligt 4 kap. 1 § i förslaget till lag om offentlig upphandling ska upphandlande myndigheter behandla leverantörer på ett likvärdigt och icke-diskriminerade sätt samt genomföra upphandlingar på ett öppet sätt och i enlighet med principerna om ömsesidigt erkännande och proportionalitet. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : gjort ställningstagandet att det skulle vara förenligt med principenom likabehandling av leverantörer vid upphandling att införa en lättnad förföretag som har tecknat kollektivavtal?
fr · H311842 · 2016-02-22 00:00:00 — Fråga 2015/16:842 Förskollärare i fristående förskolor av (M) till Utbildningsminister (MP) I det pm som gått ut från regeringen med anledning av lärarlönesatsningen står det att även förskollärare i förskolan omfattas. Med hänvisning till detta vill jag fråga utbildningsminister : Omfattar det alla förskollärare oavsett huvudman? Kan fristående huvudmän som enbart har förskola – ej förskoleklass, grundskola eller gymnasium – söka pengar för att höja lönerna för sina förskollärare?
fr · H311844 · 2016-02-22 00:00:00 — Fråga 2015/16:844 Spritlangning till ungdomar av (M) till Statsrådet (S) Tidigt alkoholmissbruk kan ge allvarliga både psykiska och fysiska konsekvenser. Alkohol och våld hänger också ihop. I sju av tio misshandelsfall i offentlig miljö finns alkohol med i bilden. Risken för alla sorters olyckor ökar eftersom hjärnan inte fungerar lika bra som vanligt. Fallolyckor, brandolyckor och drunkningsolyckor är några exempel. Men alkohol leder också till relationsproblem som kan vara allvarliga. Langning av alkohol är brottsligt. Langning kan ge böter eller fängelse . Spritlangning är ett problem över hela . Men ett tydligt exempel på hur allvarligt problemet egentligen är finns i . har polisen där fått tips på bilar och personer som har langat till ungdomar på öppen gata. Ändå har den illegala alkoholförsäljningen fått fortsätta helt ostörd. Polisen säger sig inte ha nog resurser för att hantera problemet, trots uppmaningar på polisens hemsida att de är beroende av allmänhetens tips för att kunna arbeta mot spritlangning till ungdomar. Handeln drivs av både kriminella nätverk och privatpersoner. Trots nuvarande lagstiftning fortsätter problemet och blir alltmer utbrett. Men anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vad gör statsrådet och regeringen för att polisen ska kunna förverka fordon som används i samband med brottslig verksamhet som när man langar sprit till ungdomar?
fr · H311845 · 2016-02-23 00:00:00 — Fråga 2015/16:845 Fusk med parkeringstillstånd av (C) till Statsrådet (S) uppmärksammades omfattande fusk med handikapptillstånd för parkering. Uppmärksamheten medförde att infrastrukturministern kallade till dialogmöten för att diskutera hur fusket kan stoppas. Det sas att många bra förslag hade kommit fram och att regeringen skulle titta vidare på förslagen för att se vilka åtgärder som kan vidtas, på kort och på lång sikt. Min fråga till statsrådet är med anledning av detta: På vilket sätt arbetar statsrådet med att komma till rätta med problematiken kring falska parkeringstillstånd, och vilka åtgärder avser hon att presentera, och när, för att åstadkomma förändring på detta område?
fr · H311846 · 2016-02-23 00:00:00 — Fråga 2015/16:846 Åtgärder vid ifrågasättande av examenstillstånd av (L) till Statsrådet (S) Regeringen har aviserat en kraftig utbyggnad av antalet platser vid landets högskolor och universitet. När en sådan snabb expansion sker, som resurserna som medföljer inte alls överensstämmer med behovet av att säkra kvaliteten, blir utvärderingen och tillsynen av utbildningarna än mer aktuell. Ett nytt kvalitets- och resursfördelningssystem diskuteras återkommande i debatten och regeringen har också lagt fram ett förslag om förändringar som Liberalerna har synpunkter på. När det gäller nuvarande regelverk ansvarar , , ytterst för kvalitetsutvärderingen av den högre utbildningen i . Vid konstaterade brister ges lärosätet möjlighet att vidta åtgärder för att sedan få en ny bedömning huruvida lärosätet kan behålla sitt examenstillstånd eller inte. Tiden för åtgärd är satt till . Detta kan jämföras med Skolinspektionens granskning av grundskolor och gymnasieskolor där huvudmannen ska yttra sig till inspektionen med konkreta förslag på åtgärder, det vill säga återkopplingen görs på mindre än . Det är viktigt att högskolor och universitet bedriver utbildning med hög kvalitet. Brister måste åtgärdas omgående, inte minst med hänsyn till de studenter som läser utbildningarna. Att korta processen med krav på snabbare åtgärd och återkoppling är något regeringen borde överväga. Min fråga till statsrådet är: Avser statsrådet att ändra ordningen för hur lärosäten ska ha på sig att åtgärda brister som påtalats av ?
fr · H311847 · 2016-02-23 00:00:00 — Fråga 2015/16:847 Utredning av resursfördelningssystemet av (M) till Statsrådet (S) har kvaliteten i högre utbildning debatterats flitigt. Alliansregeringen bidrog på olika sätt till ökad kvalitet genom att bland annat höja anslagen till olika utbildningar, inte minst inom humsamsektorn där anslagen per studieplats höjdes med . Dessutom infördes ett kvalitetssäkringssystem som fokuserade mer på resultat och där utbildningar med dokumenterat hög kvalitet premierades. Det är ett system som olika utvärderingar visat har varit starkt kvalitetsdrivande. Trots vidtagna åtgärder vittnar många inom akademin att det fortsatt finns stora problem och att man därför borde se över hur rådande resursfördelningssystem (med så kallade HÅS/HÅP) påverkar situationen. Vi moderater tycker att detta är viktigt att utreda. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga statsrådet huruvida hon är beredd att utreda gällande resursfördelningssystem och dess eventuella effekter på kvaliteten i högre utbildning.
fr · H311848 · 2016-02-23 00:00:00 — Fråga 2015/16:848 och forskning av (M) till Statsrådet (S) är en viktig och betydande finansiär av svensk energiforskning. Det är därvid märkligt att myndigheten inte får finansiera forskning inom den för klimatet så viktiga kärnenergin. utvecklas till exempel ny teknik där använt kärnavfall från dagens kraftverk till och med skulle kunna utgöra bränslet i nya. Denna så kallade fjärde generationens kärnkraft har en stor fördel då man kan återanvända kärnbränslet till dess att det verkligen är utbränt, vilket innebär att en bränslestav kan användas . Det slutliga avfallet är dessutom betydligt mer hanterbart för kommande generationer, ur såväl miljösynvinkel som ekonomisk synvinkel, då det endast behöver lagras i 500–1 – att jämföra med dagens kärnbränsleavfall som, utan återanvändning, behöver lagras i 100 . Existerande kärnavfall kan dessutom återanvändas utan att nytt uran behöver brytas. Behovet av forskning och utveckling är dock stort varför det inte är hållbart att inte kan bevilja anslag för ändamålet. På motsvarande sätt påverkas rimligen forskning som rör eventuell avveckling av kärnkraftverk. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga statsrådet om han är beredd att tillåta att även finansiera forskning rörande kärnenergi.
fr · H311849 · 2016-02-23 00:00:00 — Fråga 2015/16:849 Kvinnor i psykiatrisk vård av (M) till Statsrådet (S) sändes radioprogrammet i vilket man tog upp situationen med sexuella övergrepp på unga kvinnor som behandlas inom psykiatrin. Oacceptabla förhållanden hade påvisats där kvinnor lämnades ensamma med män som tidigare begått sexuella övergrepp, där unga flickor fick sin behandling på vuxenavdelningar och där flickor med självskadebeteende inte fick erforderlig tillsyn. Då ansvariga chefer konfronterades med de redovisade fallen lyftes som ursäkt fram bland annat att det saknades en policy för situationer där män förgrep sig på kvinnor som behandlades inom psykiatrin. Detta vittnar om ett oroande systemfel. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder kommer statsrådet att vidta för att kvinnor och unga flickor ska kunna få psykiatrisk vård utan att riskera sexuella trakasserier eller övergrepp?
fr · H311850 · 2016-02-23 00:00:00 — Fråga 2015/16:850 Finansieringen av Kvarkenfärjan av (M) till Statsrådet (S) Färjetrafiken mellan och knyter ihop Kvarkenregionen. Trafiken är i behov av en ny färja som just nu planeras att byggas. Projektet skulle samfinansieras av och där bland annat och kommun är iblandade. Tyvärr har den svenska staten inte skjutit till några pengar vilket gör att kommun på egen hand måste hitta finansiering för projektet från svensk sida. Den svenska statens ointresse äventyrar således hela färjetrafikens framtid. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Kommer regeringen att medfinansiera byggandet av en ny Kvarkenfärja?
fr · H311851 · 2016-02-23 00:00:00 — Fråga 2015/16:851 Viltvård av (M) till Statsrådet (S) har ansvaret för det allmänna uppdraget kring viltvård. Förbundet får av staten för att utföra uppdraget vilket bekostas av jägarna själva genom det statliga jaktkortet. miljöpolitiska talesperson föreslog att ska fråntas ansvaret för det allmänna uppdraget kring viltvård. Orsaken är enligt henne att hon inte litar på att klarar av att vara objektivt eftersom det även bedriver opinionsbildning i frågor som rör jakt. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Delar statsrådet åsikten att bör fråntas ansvaret för det allmänna uppdraget kring viltvård?
fr · H311852 · 2016-02-23 00:00:00 — Fråga 2015/16:852 Vindkraftspark i av (V) till Klimat- och miljöminister (MP) har arbetet med att bygga pågått. Vindkraftsparken som ska ligga i i beräknas skapa 2 000 nya jobb samt producera ungefär förnybar el . Offshore kommer i och med detta att bli en av världens största havsbaserade vindkraftsparker. Det finns en bred uppbackning för projektet bland politiker, näringsliv och lokalbefolkning i . Offshore borde vara ett synnerligen angeläget projekt för en regering som verkar för att uppnå EU:s lägsta arbetslöshet samt förnybar energi. Mark- och miljödomstolen i godkände Offshore men ville att regeringen skulle göra en avvägning mellan riksintressena förnybar energi och Försvarsmakten. har detta angelägna projekt varit under beredning hos regeringen. Det kan inte vara rimligt att ett så här viktigt projekt ska ta så för regeringen att bereda, inte minst i beaktande av de klimatåtgärder som kommer att krävas av oss och andra länder för att leva upp till . Många aktörer och berörda ställer sig undrande till vad som saknas för att regeringen ska kunna göra en bedömning av denna stora klimatsatsning. har klimat- och miljöministern sagt i kammare att hon ska återkomma med ett besked om Offshore ”så snabbt det bara går” (). Med anledning av detta vill jag fråga klimat- och miljöminister : När avser ministern och regeringen att ge klartecken för ett igångsättande av ?
fr · H311853 · 2016-02-23 00:00:00 — Fråga 2015/16:853 Kontrollprogram och djurskyddet av (V) till Statsrådet (S) lämnade grisföretagare in en ansökan om ett så kallat djuromsorgsprogram eller kontrollprogram. Grisproducenter som ansluter sig till detta program föreslås bland annat få avvänja grisarna tidigare, fixera suggan , stänga inne suggorna under brunst och vid betäckningsperioden samt öka beläggningsgraden för grisarna. Med andra ord innebär det att man ska få underskrida minimikraven i djurskyddslagen om man ansluter sig till programmet. Argumenten för programmet är bland annat att man vill minska smågrisdödligheten och därmed öka lönsamheten. Detta har kritiserats av ledande forskare, som menar att avelsarbetet, som fokuserat på ett större antal födda kultingar per sugga, är det som bör förändras. Utöver detta har förslaget kritiserats för att sänka djurskyddet, inte ta hänsyn till redan existerande forskning samt minska konsumenternas motiv för att köpa svenskt griskött. Ett så kallat kontrollprogram är inte unikt för grisnäringen. Det förekommer redan för slaktkyckling, där det bland annat innebär att producenter som är anslutna till programmet får ha upp till kyckling per kvadratmeter, detta att jämföra med djurskyddsföreskriftens per kvadratmeter – detta mot extra kontroller där man till exempel kontrollerar kycklingarnas fothälsa. , som anser sig ha världens bästa djurskydd, riskerar att bli omsprungna av andra länder. På årets djurskyddskonferens valde representanten från att presentera hur de har valt att anamma en djurskyddsmärkning av animalieprodukter. Producenter som väljer att hålla en högre djurskyddsnivå än lagen ska få stjärnmärka sina produkter och kan därmed få mer betalt. De svenska representanterna fokuserade i stället på kontrollprogram och att producenterna ska få underskrida lagstiftningens miniminivåer. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att vidta åtgärder för att försäkra sig om att pågående och kommande kontrollprogram inte innebär försämringar ur djurskyddssynpunkt?
fr · H311854 · 2016-02-23 00:00:00 — Fråga 2015/16:854 Beredskapsmuseet i av (M) till Kultur- och demokratiminister (MP) I () uppdrag enligt förordningen (2007:1178) framgår: (Ur § 1) ”har till uppgift att främja kunskapen om det svenska försvaret genom tiderna och om försvarets roll i samhällsutvecklingen.” Av § 2 framgår dessutom att myndigheten särskilt ska ”stödja samlingar av militär art i ”. Mellan SFHM och Stiftelsen i pågår en konflikt. SFHM har hämtat vissa föremål från Beredskapsmuseet och avser att hämta ytterligare föremål. Medierna har rapporterat om detta. Många människor i nordvästra är upprörda över statens agerande och anser att föremålen bör få stanna kvar på det ideellt drivna museet. Utan att gå in i konflikten i övrigt vill jag gärna veta hur kulturministern ser på myndighetens agerande utifrån det tydliga uppdrag myndigheten har. Ur ett medborgarperspektiv bör man kunna förvänta sig att en statlig myndighet gör sitt yttersta för att leva upp till sitt uppdrag. SFHM bör dessutom vara särskilt varsam när det finns ideella krafter som är beredda att genom hårt arbete och stort engagemang bidra till att myndighetens uppdrag faktiskt uppfylls och att ”samlingar av militär art” kan visas upp för allmänheten på fler ställen än i huvudstaden och dess omedelbara närhet. Man kan med fog ifrågasätta huruvida myndighetens agerande i det aktuella fallet leder till att fler människor har möjlighet att se de aktuella föremålen och huruvida myndigheten därmed agerar i enlighet med uppdraget enligt första och andra paragrafen. Det kan inte anses acceptabelt att en statlig myndighet, i strid med sitt uppdrag, omöjliggör verksamheten för en verksamhet som Beredskapsmuseet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga kultur- och demokratiminister : På vilket sätt är ministern och regeringen beredda att agera för att säkerställa att ideella krafter, såsom Beredskapsmuseet i , kan fortsätta att bedriva sin verksamhet?
fr · H311855 · 2016-02-22 00:00:00 — Fråga 2015/16:855 Kärnkraftens framtid av (M) till Statsrådet (S) meddelade det statliga energibolaget att hela den svenska kärnkraften kan komma att stängas ned om inte den rödgröna regeringen skrotar effektskatten. som elpriset faller straffbeskattar regeringen kärnkraften, trots att det är en klimatneutral energikälla. Kärnkraften står fortfarande för en stor del av svensk energiproduktion. Svensk exportindustri är beroende av en trygg elförsörjning. Den nuvarande politiken skapar osäkerhet för svenska företag och försämrar därmed konkurrenskraft. Inte minst riskerar effektskatten att slå extra hårt mot jobben utanför våra storstäder. Billig energi behövs om pappers-, stål- och verkstadsindustrin ska fortsätta att skapa jobb i hela . Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Har statsrådet gjort det ställningstagandet att effektskattens inverkan på svensk energiförsörjning är positiv för konkurrenskraft som industrination och därmed bidrar till att nå målet om EU:s lägsta arbetslöshet 2020?
fr · H311856 · 2016-02-22 00:00:00 — Fråga 2015/16:856 Regeringens arbetslöshetsmål av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) Trots att i stort sett alla seriösa bedömare dömt ut regeringens mål om EU:s lägsta arbetslöshet 2020 tror arbetsmarknadsminister fortfarande att man kan nå målet. pekar på att arbetslösheten i kommer att öka efter 2018 och därmed aldrig kommer att vara i närheten av de låga arbetslöshetssiffrorna om som är fallet i exempelvis . Regeringens skattehöjarpolitik gör det dessutom svårare för att nå målet om lägst arbetslöshet i EU. Utan strukturella reformer och en tydlig omläggning av regeringens politik finns det således ingenting som tyder på att målet kommer att uppnås. Åtta av tio svenskar har insett detta och tror inte heller på regeringens arbetslöshetsmål. Den enda chansen att nå målet om EU:s lägsta arbetslöshet 2020, med nuvarande ekonomiska politik, tycks vara att arbetslösheten i länder som , och börjar stiga kraftigt. Med anledningen av ovanstående vill jag fråga arbetsmarknadsminister : Har arbetsmarknadsministern gjort det ställningstagandet att svenska folket och har fel i sin bedömning av den framtida arbetslöshetsutvecklingen?
fr · H311857 · 2016-02-24 00:00:00 — Fråga 2015/16:857 Svenskt ansvar för nyttjande av slavarbete av (SD) till Utrikesminister (S) har det uppkommit rapporter från om människor som tvingats arbeta under slavlika förhållanden i . Detta är naturligtvis totalt oacceptabelt och ligger inom vårt ansvar att motarbeta. Vad som dock är otydligt i sammanhanget är vårt ansvar för slavarbete i andra länder, som i mångt och mycket finansieras genom svensk konsumtion av deras varor. Många svenskar åker till på semester för att koppla av och för att njuta av maten, kulturen och landets gästvänliga attityd. Det finns dock en baksida. I produceras såväl djurmat som många fiskprodukter som sedan säljs i våra matvarubutiker. Inte långt ifrån turistparadisen ligger fiskprovinser där produkterna i våra matvarubutiker produceras. I samma områden sker även slavhandel, där man enligt en utsänd reporter från kan köpa en slav för motsvarande . Slavarnas förhållanden är som väntat horribla. Slavarna i får som väntat arbeta under extremt tuffa förhållanden, där misshandel och till och med mord förekommer. Detta är ett väl dokumenterat fenomen tack vare att överlevande slavar kunnat vittna om den behandling de fått som slavar. Under föregående år lyckades över 2 000 personer räddas från slaveri i , och det finns därför skäl att anta att det i skrivande stund finns tusentals människor som befinner sig i denna ansträngda situation. Som resultat av detta har EU hotat med ett totalt importförbud mot fiskprodukter från , men än ser vi dessa i de svenska matvarubutikerna som mer information om dem saknas. Med anledning av detta önskar jag att utrikesministern kan svara på följande: Vad avser ministern att vidta för åtgärder för att säkerställa att produkter som säljs i svenska butiker inte framställts genom slavarbete, och hur avser ministern att verka för att förhindra slavarbete i andra länder?