ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H41192 · 2016-10-11 00:00:00 — Fråga 2016/17:92 Dödligt våld bland kriminella av (M) till Statsrådet (S) Andelen mord bland kriminella gäng utgör en allt större del av det dödliga våldet i . Morden är ofta svåruppklarade och kräver stora resurser då få personer vill eller vågar prata med polisen. Enligt , kriminolog vid polisens Nationella operativa avdelning (), klarar polisen endast upp tre av tio mord i kriminella miljöer, vilket kan jämföras med att åtta av tio mord klarades upp . Det är väldigt allvarligt att polisens förmåga att klara upp de grövsta brotten minskar. Dessa brott sker dessutom ofta i särskilt utsatta områden där kriminaliteten är utbredd och förtroendet för polisen är lågt, vilket ytterligare försvårar polisens arbete. Med bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder tänker statsrådet vidta för att öka polisens förmåga att klara upp mord som begås i kriminella miljöer?
fr · H41193 · 2016-10-11 00:00:00 — Fråga 2016/17:93 Långa handläggningstider för plantering på jordbruksmark av (SD) till Statsrådet (S) krävs tillstånd för att ta jordbruksmark ur produktion, vilket oftast görs inför att denna ska planteras och därmed blir skogsmark. års allt sämre lönsamhet i jordbruket tillsammans med en usel jordbrukspolitik har lett till att många tidigare jordbrukare tvingas lägga ned och ställa om marken till något med bättre lönsamhet. Dock krävs det tillstånd för att ta jordbruksmark ur produktion, vilket man ansöker om hos . Tillstånd tar att få, ibland längre. Det är en orimligt lång handläggningstid om man till exempel jämför med anmälan om avverkning, som behandlas . Den stora skillnaden i handläggningstider kan inte försvaras utifrån att det skulle krävas mer arbete från sida. Den långa handläggningstiden gör att omställningar ibland försenas, vilket i sin tur gör att marken står outnyttjad under , enbart på grund av långa handläggningstid. Detta är varken bra för den enskilda markägaren eller för som land. Jag vill med anledning av ovanstående fråga statsrådet : Avser statsrådet och regeringen att agera för att minska den långa handläggningstiden för tillstånd för att ta jordbruksmark ur produktion?
fr · H41194 · 2016-10-12 00:00:00 — Fråga 2016/17:94 Det ökande antalet butiksrån av (M) till Statsrådet (S) Antalet butiksrån i ökade jämfört med och uppgick enligt Brå till 817 anmälda brott. Flera företag, däribland Tele 2, har tvingats att anställa egna väktare eller tvingats att stänga ned sina butiker på grund av den höga risken för att bli utsatt för rån. Att det krävs privata väktare eller att butiker måste stängas ned på grund av kriminalitet är oacceptabelt. Rån är ett allvarligt brott som drabbar såväl företagen som de anställda och andra som bevittnar brotten mycket hårt. Det behövs kraftfulla åtgärder för att säkerställa polisens förmåga att förhindra och förebygga den här typen av kriminalitet och för att öka uppklaringen av de rån som begås. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder tänker statsrådet vidta för att polisen ska ha den förmåga som krävs för att hantera det ökande antalet butiksrån och för att polisen ska kunna bedriva ett effektivt förebyggande arbete för att förhindra brotten?
fr · H41195 · 2016-10-12 00:00:00 — Fråga 2016/17:95 Uteblivna pengar till lokal utveckling för 437 000 medborgare av (M) till Statsrådet (S) Vid starten för Leaderprojekten 2007 var ambitionen att hela landet skulle kunna ta del av dessa utvecklingspengar – pengar som skulle användas för lokal småskalig utveckling, till nytta för hela landet. Inför kommande period har man dock beslutat om ett urval på okända grunder som innebär att invånare i 31 kommuner i 8 län (, , , , , , och län) inte längre får några Leadermedel. Någon motivering till detta har inte framkommit. Den nya fördelningen innebär dessutom att medel flyttas från perifera kommuner till mera storstadsnära kommuner. Min fråga till statsrådet är: Hur motiverar statsrådet som landsbygdsminister denna centralisering av utvecklingsmedel?
fr · H41196 · 2016-10-12 00:00:00 — Fråga 2016/17:96 Personalbrist inom mammografin av (M) till Statsrådet (S) En aktuell undersökning från Cancerfonden visar att över åtta av tio mammografienheter lider av personalbrist. Detta leder bland annat till längre väntetider och därmed försämrad behandling i de fall det krävs. Det får därtill till följd att kvinnor kallas till mammografiundersökning med längre tidsintervall mellan varje besök. Lika allvarligt är det att kvinnor som själva upptäcker förändringar i form av knölar i sina bröst får vänta allt på att få genomföra en mammografiundersökning. Cancerfondens undersökning visar konkret att nära hälften av de bröstradiologer som behövs för att kunna genomföra den mammografi som utlovats kommer att saknas . finns det totalt 97 verksamma bröstradiologer inom svensk hälso- och sjukvård. Genom omfattande pensionsavgångar behövs ungefär 60 tillkommande . är det sammanlagt i hela 13 personer som håller på att utbildas till bröstradiologer. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet (S): Vilka konkreta åtgärder avser statsrådet att vidta för att minska de långa väntetiderna inom mammografin?
fr · H41197 · 2016-10-12 00:00:00 — Fråga 2016/17:97 Förtroendet för assistansersättningen av (L) till Statsrådet (S) Antalet rapporter från medier, brukarorganisationer och enskilda om fall där personer med personlig assistans fått neddragningar i timmar eller helt förlorat sin assistans har ökat lavinartat . Trots att många kunnat styrka ökat hjälpbehov och inte minskat jämfört med tidigare via läkarintyg så har besluten blivit något annat. En bidragande orsak till detta är att dessa människors rätt till personlig assistans har skurits ned av en allt snålare rättstillämpning i domstolar, hos och i kommunerna. Regeringens diskussion, regleringsbrevet till och den låga höjningen av schablonersättningen har lett till en svår utsatthet för många av de 16 500 assistansberättigade. Jakten på sekunder och misstänkliggörandet av människors grundläggande behov skördar offer! När regeringen tillsatte en utredning av LSS med starkt fokus på kostnadsminskningar fortsatte den utveckling som många har känt sig hotade av. Många röster har höjts för att det behövs ett tilläggsdirektiv till den pågående utredningen, som är mindre inriktat på att minska kostnader och mer inriktat på att säkerställa goda levnadsvillkor för personer med omfattande funktionsnedsättningar. Det vore angeläget, men det behövs också åtgärder på kort sikt för att skingra oron bland assistansberättigade och deras närstående. Ett första steg vore att dra tillbaka regeringens krav på att minska antalet timmar inom assistansersättningen. Min fråga till statsrådet är: Kan statsrådet tänka sig att dra tillbaka uppdraget i regleringsbrev att ”ska bidra till att bryta utvecklingen av antalet timmar inom assistansersättningen”?
fr · H41198 · 2016-10-12 00:00:00 — Fråga 2016/17:98 Olovlig körning av Boriana (M) till Statsrådet (S) Enligt lagen behöver man inte ha ett svenskt körkort om man inte är folkbokförd i . Så fort en person har folkbokförts i har denna på sig att byta ut sitt utländska (utanför EES) körkort till ett svenskt. Det innebär att en utländsk lastbilschaufför som saknar giltigt körkort, svenskt eller från sitt hemland, därmed löper liten eller ingen risk att dömas för något brott om han eller hon stoppas av polisen. Den som folkbokför sig i men saknar ett körkort kan även fortsätta att köra bil utan risk att bli dömd för olovlig körning. Det är fullt rimligt att personer som flyttar till får tid på sig att byta sitt utländska körkort mot ett svenskt. Men det borde inte vara möjligt att få ett svenskt körkort, eller köra bil, om du inte från början kan uppvisa ett giltigt utländskt körkort. Om en förare saknar kunskap om hur man framför ett fordon innebär det en stor fara för medtrafikanterna. Det blir även en snedvridning av konkurrensen för yrkestrafiken om en utbildad förare tvingas konkurrera om arbete med en förare utan behörighet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att se till att den som saknar svenskt eller utländskt körkort inte tillåts att framföra fordon i ?
fr · H41199 · 2016-10-12 00:00:00 — Fråga 2016/17:99 Statlig styrning av myndigheter av (S) till Statsrådet (S) Civilministern och statsministern skrev på om vikten av att hitta en balans mellan statliga myndigheters närvaro i landet och effektivitet inom dito. samma vår drog Statskontoret i sin rapport myndigheters lokalisering slutsatsen att regeringen har det samlade ansvaret för statliga myndigheters lokalisering och bör följa utvecklingen. som detta konstateras pågår i en våg av centralisering av statlig verksamhet. Som exempel kan nämnas , och . , som sedan sitt grundande haft två campusområden i respektive , utreder nu huruvida Campus ska läggas ned och om verksamhetsort framgent bara ska vara . Jag vill därför fråga statsrådet : Hur ska statsrådet säkerställa att den politik som regeringen vill driva gällande statliga myndigheters lokalisering genomförs?
frs · H412101 · 2016-10-19 00:00:00 — Ju2016/07012/ Svar på fråga 2016/17:101 av Per Åsling (C) Integration i Åre kommun Per Åsling har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att boende på asylboenden i Åre kommun fortsatt ska kunna stanna kvar i kommunen. kom ett historiskt stort antal asylsökande till . Trots det pressade läget klarade av att ordna boenden till alla dessa människor genom att upphandla tillfälliga asylboenden utöver de lägenheter och korridorsboenden som myndigheten själv hyr. De åtgärder som regeringen har vidtagit, däribland tillfälliga id- och gränskontroller och den nya tillfälliga asyllagstiftningen som trädde i kraft , har tillsammans med politiska förändringar i andra länder och inom EU gjort att färre personer nu söker asyl i . Till följd av detta har inte längre samma behov av tillfälliga asylboenden. En av regeringens prioriteringar är också att minska tiden som de asylsökande vistas i mottagande. Sammantaget ger allt detta anledning att nu satsa på mer långsiktiga boendelösningar som är billigare och som ger kommunerna bättre planeringsförutsättningar. ska naturligtvis i möjligaste mån ta hänsyn till människors individuella behov och förutsättningar för etablering men myndigheten behöver också avveckla många av de boenden som upphandlades . Så långt det är möjligt ska vi undvika att människor kommer i kläm men måste precis som alla andra myndigheter hushålla väl med statens resurser. Därutöver måste förhålla sig till de upphandlingsregler som gäller för avveckling av asylboenden. Det är inte ekonomiskt försvarbart att upprätthålla och betala för dyra boenden när behovet inte längre finns.
frs · H412102 · 2016-10-26 00:00:00 — Dnr S2016/06407/FS Folkhälso-, sjukvårds- och idrottsministern Svar på fråga 2016/17:102 av (M) Akutsjukhusen i de nya storregionerna har frågat mig hur jag ser på förutsättningarna för de svenska akutsjukhusen i de kommande storregionerna. Som jag vid tidigare tillfällen har påtalat finns det inte någon koppling mellan regionfrågan som sådan och antalet sjukhus i . Vilka sjukhus och hur många de ska vara är en fråga för landstingen att besluta om, såväl som efter en regionreform.
frs · H412103 · 2016-10-26 00:00:00 — Dnr Fi2016/03615/K Svar på fråga 2016/17:103 av (M) Sjukvården i de nya storregionerna (M) har frågat mig vilka fördelar för svensk hälso- och sjukvård jag motiverar de föreslagna storregionerna med. Jag vill inledningsvis poängtera att svarstiden för att komma in med synpunkter på delbetänkande gick ut och att svaren bereds inom . Regeringen kommer därför senare att återkomma i frågan. Vad som däremot nu kan sägas är följande. Regionfrågan har utretts ett flertal gånger. Dessa utredningar anger tydligt att den nuvarande läns- och landstingsindelningen till stora delar är ändamålsenlig och att flera av landstingen och länsstyrelserna är för små för att klara av sina uppgifter både på kort och på lång sikt. Kommuner och Landsting har tillsammans med företrädare för enskilda landsting och kommuner, som har god kännedom om verksamheterna och deras behov, tydligt fört fram att det behövs en ny läns- och landstingsindelning. Vid de kommundialoger som jag genomför i varje län har det också bl.a. uttryckts behov av att ändra nuvarande länsgränser. Behovet samman-hänger bl.a. med befolkningens förändrade rörelsemönster och vikten av att erbjuda en god och jämlik vård i hela landet samt att det skapas jäm-lika förutsättningar för det regionala utvecklingsarbetet. Jag vill också hänvisa till betänkandet Träning ger färdighet (SOU 2015:98) från Utredningen om högspecialiserad vård. Utredningen visar på ett tydligt samband mellan volym och kvalitet och konstaterar att en ny läns- och landstingsindelning kan underlätta nivåstruktureringen i hälso- och sjukvården och ge huvudmännen möjlighet att klara den regionala högspecialiserade vården på egen hand.
frs · H412105 · 2016-10-26 00:00:00 — Dnr S2016/06415/FST Barn-, äldre- och jämställdhetsministern Svar på fråga 2016/17:105 av (M) Rätten till personlig assistans har frågat mig hur jag och regeringen avser att tydliggöra direktiven så att personer i behov av assistans får den hjälp de har rätt till och behöver? Jag vill börja med att instämma med uttalanden om att LSS lagstiftningen är en betydelsefull reform som på ett avgörande sätt har förbättrat levnadsvillkoren för personer med funktionsnedsättning. Jag vill betona att det är angeläget att värna dessa reformer och dess möjligheter till att skapa delaktighet i samhällslivet. De värdena är också viktiga utgångspunkter för den utredning regeringen tillsatt. Regeringen har dock identifierat en rad problem både med assistansersättningen och med insatser enligt LSS. Det rör bl.a. kostnadsutvecklingen och bristfällig lagstiftning inom assistansersättningen, resursfördelning mellan kvinnor och män som får assistansersättningen, det bristande barnperspektivet i lagstiftningarna, insyn i utförandet av personlig assistans för dem som beviljats assistansersättningen samt rättsäkerheten, likvärdigheten och kvaliteten i insatser enligt LSS. Mot denna bakgrund har en utredning tillsatts. Utgångspunkten för direktiven som utredningen har att förhålla sig till, är att grundintentionen med lagstiftningarna består. Syftet är att skapa en långsiktigt hållbar ekonomisk utveckling av insatsen personlig assistans och få till stånd mer ändamålsenliga insatser i LSS samt att lagstiftningen ska främja jämlikhet i levnadsvillkor och full delaktighet i samhällslivet.
frs · H412106 · 2016-10-26 00:00:00 — Dnr N2016/06380/PBB Svar på fråga 2016/17:106 av Nooshi Dadgostar (V) Rekordhöga hyror för andrahandsboende Nooshi Dadgostar har frågat vilka åtgärder jag tänker vidta för att komma tillrätta med de höga hyrorna på andrahandsmarknaden. Jag vill börja med att klargöra att den statistik om snitthyror som Nooshi Dadgostar hänvisar till i egentlig mening inte visar snitthyror för andrahandsbostäder utan visar annonserad hyra via Blocket. saknas offentlig statistik för hyresnivåer vid privatbostadsuthyrning. Även om statistiken som Nooshi Dadgostar hänvisar till inte visar faktisk hyresnivå visar en rapport från på en liknande trend med ökande andrahandshyror. har utifrån analyser av annonsdata från annonseringstjänsterna Blocket och Bostad bland annat undersökt utannonserade andrahandshyror –2014. Hyresnivåerna bedömdes ha ökat snabbare även för hyreslägenheter som inte omfattas av den nya lagen om uthyrning av egen bostad efter att lagen trädde i kraft. Detta bidrog till svårigheten att dra slutsatser om orsaken till ökningen, en bidragande förklaring var dock det minskade utbudet av bostäder till uthyrning. Sannolikt påverkas hyresnivåerna av det ökande underskottet på bostäder. Regeringen ser ett bättre nyttjande av befintliga bostäder och däribland en ökad uthyrning av privatbostäder som en viktig del för en bättre fungerande bostadsmarknad i hela landet. Regeringen avser att återkomma med åtgärder som skapar en tryggare andrahandsmarknad för uthyrning av bostad eller delar av en bostad. Även hyresgäster som hyr av privatpersoner bör ha en trygghet i sitt boende. I den pågående utredningen om stärkt ställning för hyresgäster görs därför bl.a. en översyn av om hyresgästernas ställning bör stärkas i förhållande till det som gäller enligt lagen om uthyrning av egen bostad.
frs · H412107 · 2016-10-26 00:00:00 — Dnr N2016/06379/PBB Svar på fråga 2016/17:107 av Nooshi Dadgostar (V) Revisorernas värdering av nybyggda hyreshus Nooshi Dadgostar har frågat mig vilka åtgärder jag tänker att vidta för att komma till rätta med att kommunala bostadsbolag drabbas av revisorernas krav på nedskrivning i samband med nybyggnation av hyreshus. I likhet med Nooshi Dadgostar är jag angelägen om att de kommunala bostadsbolagen, i storstadsregioner liksom på mindre och medelstora orter, kan bygga hyresbostäder. Regeringens har gjort omfattande satsningar för att öka bostadsbyggandet, i det s.k. bostadspolitiska paketet som aviserades i budgetpropositionen ingår bl.a. investeringsstödet för anordnande av hyresbostäder och bostäder för studerande. Stödet syftar till att möjliggöra byggande av fler små, klimatsmarta hyresrätter med rimliga hyror i . Kommunala bostadsaktiebolags möjligheter att bygga bostäder styrs av lagen (2010:879) om allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolag och de affärsmässiga principer de har att följa. Så länge hyrorna bedöms täcka kostnaderna finns ett utrymme för kommunen att bedöma vilken avkastning de vill ha på den aktuella investeringen och bolaget som helhet. I fråga om nedskrivningar gäller att kommunala bostadsaktiebolag ska redovisa en fastighet som en tillgång i sin årsredovisning. Utgångspunkten är att en sådan tas upp till ett värde som motsvarar utgiften för att förvärva den. Om det finns en bestående värdeminskning ska värdet skrivas ned. Det gäller för alla aktiebolag. Redovisning ska ske enligt god redovisningssed vilket bl.a. innefattar hänsynstagande till vägledning om årsredovisning. Revisorns uppdrag är att i enlighet med god revisionssed granska bl.a. bolags räkenskaper. Såväl aktieägare, anställda och andra intressenter har ett intresse av att kontrollen är ändamålsenlig. Jag utgår från att revisorerna i sina ställningstaganden gör en helhetsbedömning där de utgår från prognoser över kassaflödet för fastigheten och företaget utifrån det långsiktiga behovet av bostäder med hänsyn tagen till den demografiska utvecklingen. På mindre orter är det ofta mer vanskligt att använda sig av marknadsvärdet vid en eventuell försäljning, som utgångspunkt för värderingen. Som Nooshi Dadgostar beskriver kan redovisningsreglerna i vissa fall ändå leda till att nybyggda bostadshyreshus kan behöva tas upp till ett lägre värde än produktionskostnaden. Men det bör i så fall enbart vara i situationer där det inte finns ett tydligt långsiktigt behov.
frs · H412108 · 2016-10-26 00:00:00 — Dnr Ku2016/02325/MF Svar på fråga 2016/17:108 av (V) Stängningen av kanalen TV har frågat utrikesministern vad hon avser att ta för initiativ för att TV ska kunna fortsätta sina sändningar. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Enligt radio- och tv-lagen krävs det tillstånd för att sända tv i marknätet i . För andra sändningar, t.ex. satellitsändningar och kabelsändningar, ska den som bedriver en sändningsverksamhet endast anmäla sig för registrering hos Myndigheten för press, radio och tv (MPRT). Enligt myndigheten är TV registrerad i och bedriver sändningsverksamhet i och . Hur sändningarna distribueras eller med vilka företag är inte något som framgår av myndighetens register eller som svenska myndigheter på annat sätt är involverade i. Relationer och avtal mellan medieföretag och distributörer är en fråga för närmast berörda. Det pågår en oroande utveckling där yttrandefriheten ifrågasätts eller inskränks på många håll i världen. Regeringen följer situationen i och dess närområde noga.
frs · H412110 · 2016-10-26 00:00:00 — A2016/01945/A Svar på fråga 2016/17:110 av (M) Snabbspår för utlandsfödda akademiker har frågat ministern för högre utbildning och forskning vilka åtgärder som hon avser att vidta för att det så kallade snabbspåret ska bli just ett snabbspår för utländska samhällsvetare att även få svensk behörighet. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Många människor med utländsk utbildning har sökt sig till . Vårt samhälle måste bli ännu bättre på att ta tillvara på den utbildning och kunskap de tar med sig. Arbetsmarknadens parter och Arbetsförmedlingen slöt en överenskommelse om snabbspår för samhällsvetare . Arbetet utvecklas fortfarande. Ett första steg är en uppdragsutbildning för samhällsvetare på . Utbildningen är en pilot och syftar till att förbereda deltagarna inför studier på högskolenivå. Regeringen har möjliggjort för Arbetsförmedlingen att tillhandahålla uppdragsutbildning på eftergymnasial nivå för personer utan erfarenhet av svenskt arbetsliv eller med begränsad sådan erfarenhet. Regeringen har också gett flera universitet och högskolor i uppdrag att bygga upp nya kompletterande utbildningar för personer med avslutad utländsk utbildning motsvarande en svensk högskoleutbildning, för bland annat ekonomer. I budgetpropositionen lades grunden för en kraftig utbyggnad av de kompletterande utbildningarna. Ytterligare inklusive studiemedel avsätts för ändamålet och sedan beräknas satsningen öka kraftigt. Ökningen beräknas bli ytterligare 2017 och 2018 utöver vad som tidigare beräknats.
frs · H412111 · 2016-10-26 00:00:00 — Dnr M2016/02387/Nm M2016/02433/Nm Svar på fråga 2016/17:111 av (M) Möjligheten att bygga i attraktiva miljöer och fråga 2016/17:163 av (M) Reform av strandskyddet och mer byggande har frågat mig vilka initiativ jag har tagit och avser att ta för att tillgodose tillkännagivande till regeringen om att göra strandskyddet mer ändamålsenligt i hela landet i syfte att förbättra förutsättningarna för byggande, boende och näringsverksamhet i strandlägen. har frågat mig vilka ändringar av strandskyddet regeringen avser att göra för att öka möjligheterna till byggnation i mindre exploaterade områden, såsom i stora delar av . Strandskyddet har återkommit i flera frågor och interpellationer sedan jag tillträdde som miljöminister . Som jag anförde i mitt svar på (KD) fråga (2015/16:1569) har det gjorts ett flertal ändringar i strandskyddslagstiftningen i syfte att skapa ett ändamålsenligt strandskydd som beaktar behovet av utveckling, särskilt av landsbygden, som ett långsiktigt skydd av strändernas natur- och friluftsvärden inte äventyras. ändring med bl.a. nya regler om områden för landsbygdsutveckling i strandnära lägen – de s.k. LIS-reglerna – innebar att möjligheterna till dispens och upphävande av strandskyddet i syfte att underlätta landsbygdsutvecklingen utökades. Vidare ändrades beslutsrätten så att den i större utsträckning flyttades till kommunerna. 2014 tillkom dessutom en regel som gör det lättare att upphäva strandskyddet vid små sjöar och vattendrag. och redovisade en utvärdering av ändringar av strandskyddsreglerna. Myndigheterna anförde bl.a. att det var för tidigt att avgöra om den s.k. LIS-reformen hade lett till landsbygdsutveckling. I sin senaste redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen (regeringens skrivelse 2015/16:75) påpekade regeringen att ändringarna av strandskyddsreglerna har varit i kraft . Regeringen har velat avvakta resultatet av dessa ändringar innan eventuella ytterligare förändringar görs. har i ”Uppföljningstema landsbygdsutveckling i strandnära läge” redovisat länsstyrelsernas återrapportering av regleringsbrevsuppdrag 44 om uppföljning gällande tillämpningen av (dnr N2016/02796/PBB). Regeringen anser nu att det är aktuellt att se över LIS-reglerna. Vi vill se en levande landsbygd som kan utvecklas, som ett attraktivt landskap kan bevaras och värdefulla naturmiljöer skyddas. Regeringen bedömer att det finns potential att utveckla LIS-instrumentet i det syftet. Regeringen har mot denna bakgrund i budgetpropositionen aviserat att det ska göras en översyn av LIS-reglerna. Syftet med översynen ska vara att ytterligare främja landsbygdsutveckling i områden med god tillgång till stränder utan att de värden som strandskyddet långsiktigt syftar till att skydda riskerar att skadas.