frs · H3121450 · 2016-07-27 00:00:00 — Dnr A2016/01429/A Svar på fråga 2015/16:1450 av (M) Slöseri med legitimerad vårdpersonal har frågat mig vilka konkreta åtgärder jag och regeringen vidtar för att snabbare, enklare och mer systematiskt från början ta tillvara på vårdutbildade som befinner sig i , samt för svenskar med utländsk vårdutbildning att komma in på svensk arbetsmarknad. Regeringen bedriver ett brett arbete för att personer med utländsk utbildning och yrkeserfarenhet, däribland personer med vårdutbildning, snabbare ska komma in på den svenska arbetsmarknaden. Detta arbete syftar också till att förbättra kompetensförsörjningen inom områden där det råder brist på arbetskraft i hela eller delar av landet, inte minst viktiga områden inom välfärden. Regeringen har tagit initiativ till snabbspår som ska stödja nyanlända att snabbare komma ut på en arbetsplats som är relevant utifrån personens utbildning, erfarenhet och intresse. Inom ramen för snabbspåren arbetar Arbetsförmedlingen och arbetsmarknadens parter tillsammans för att förbättra kompetensförsörjningen i branscher där det råder brist på arbetskraft. Utgångspunkten är att arbetsmarknadens parter kommer överens om hur snabbspåren kan utformas. Snabbspår omfattar bland annat validering och bedömning av utbildning och yrkeskompetens, yrkesanpassad svenskundervisning, kompletterande utbildningsinsatser, språkstöd, mentorer och handledare på arbetsplatserna. Snabbspår finns för en rad olika yrken. introducerades ett snabbspår för de 21 reglerade hälso- och sjukvårdsyrkena. Snabbspåret utgår från de största grupperna nyanlända inom området, dvs. läkare, sjuksköterskor, tandläkare och apotekare, och målet är att vägen till arbetsmarknaden och legitimation för nyanlända inom dessa yrken ska vara förutsägbar, rättssäker och så kort som möjligt. Regeringen har också genomfört satsningar för att förbättra valideringen av utländska utbildningar inom hälso- och sjukvården. , den myndighet som ansvarar för att pröva och utfärda legitimationer för personal inom olika yrkesgrupper inom hälso- och sjukvårdsområdet, fick ökade resurser i budgetpropositionen 2016. tillförs och föreslås tillföras för att effektivisera denna process. Regeringen förstärkte anslaget till med ytterligare för detta ändamål. Regeringen bedriver också ett mer långsiktigt arbete med den framtida strukturen för det nationella valideringsarbetet. Bland annat har en nationell delegation för validering tillsatts med uppdrag att verka för ett bättre fungerande och mer effektivt system för validering på nationell och regional nivå. För många personer med utländsk utbildning är kompletterande utbildning av stor betydelse för deras möjligheter att etablera sig inom det egna yrket. Detta gäller inte minst för yrken inom hälso- och sjukvården där det krävs legitimation för att få arbeta. Regeringen genomför därför särskilda satsningar på kompletterande utbildningar för personer med avslutad utländsk utbildning motsvarande en svensk högskoleutbildning som omfattar utbildningar för bland annat läkare, tandläkare och sjuksköterskor. Regeringen tillförde budgetproposition inklusive studiemedel för detta ändamål. Satsningen föreslås öka till 2017, 2018 och 2019. Arbetsförmedlingen har också möjlighet att erbjuda korta uppdragsutbildningar på eftergymnasial nivå som arbetsmarknadsutbildning för personer utan erfarenhet av svenskt arbetsliv eller med begränsad sådan erfarenhet under längst . En insats som också kan möta behovet av kompletterande utbildning. För att förstärka landstingens arbete med kompetensförsörjning satsar regeringen vidare en professionsmiljard . Inom ramen för den överenskommelse regeringen och Kommuner och Landsting (SKL) slutit kring hur denna ska användas är det möjligt att bland annat använda medel till insatser för att bättre tillvarata kompetensen hos utländsk vårdpersonal. Regeringen fortsätter att se över möjligheterna att korta vägarna till arbete för personer som har utländsk utbildning och yrkeserfarenhet.