ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H412199 · 2016-10-28 00:00:00 — Dnr Ju2016/07502/ Svar på fråga 2016/17:199 av (L) Skuldsanering för återvändande Isis-stridande har frågat mig om jag är beredd att ta initiativ till att genom lagstiftning, eller andra generella åtgärder, säkerställa att återvändande svenska terrorister inte medges skuldsanering för lån som de har tagit för att begå terroristbrott. träder två nya skuldsaneringslagar i kraft. Ett villkor för att beviljas skuldsanering enligt båda dessa lagar är att det är skäligt med hänsyn till den skuldsattes personliga och ekonomiska förhållanden. Vid skälighetsbedömningen ska särskilt beaktas omständigheterna vid skuldernas tillkomst. Om en skuld har uppstått på grund av brott eller om skulden avser lån som har tagits för att finansiera brottslighet, är det något som vid skälighetsbedömningen talar starkt mot att skuldsanering ska beviljas. Det finns alltså verktyg för att motverka att skuldsanering beviljas personer som tar lån för att finansiera terrorismresor eller annan terroristbrottslighet. avser jag därför inte vidta några ytterligare åtgärder på detta område.
frs · H412201 · 2016-10-31 00:00:00 — Dnr U2016/04572/F Ministern för högre utbildning och forskning Svar på fråga 2016/17:201 av (V) Regelverk för forskning på universitetssjukhus har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att se till att forskning på universitetssjukhus följer regelverk och etikprövning. Det är angeläget att frågor om forskningsetik och etikprövning av forskning som avser människor hanteras på ett sådant sätt att allmänhetens förtroende för forskningen bibehålls och stärks. Det är angeläget att skyddet för personer som deltar i forskning är tillfredställande, särskilt vid forskning som utförs inom ramen för hälso- och sjukvård där nya metoder utvecklas. Regeringen har vidtagit flera åtgärder för att säkerställa att såväl regelverken på forskningsetikområdet som organisation av berörda myndigheters verksamhet och deras tillsynsuppdrag är tillräckliga och tydliga. inledde ett arbete att se över och föreslå hur etikprövning av forskning som avser människor ska organiseras med målet att genom nationell samordning skapa en effektivare hantering. Regeringen har tillsatt en utredning av organisation för utredningar om oredlighet i forskning. Utredningen ska bland annat utreda hur begreppen god sed och oredlighet i forskning används och hur högskolors ansvar för upprätthållande av god sed i forskningen vid behov kan förtydligas. Den ska även föreslå hur rättssäkerheten vid bedömning av misstänkt oredlighet ska kunna garanteras. tillsatte regeringen en utredning för att se över regelverken för forskningsetik och gränsområdet mellan klinisk forskning och hälso- och sjukvård. Utredaren ska bl.a. se över etikprövningslagen och regleringen för verksamhet i gränsområdet mellan klinisk forskning och hälso- och sjukvård. Enligt etikprövningslagen ska forskningsprojekt som rör människor prövas av en särskild nämnd innan forskningen får påbörjas. För att säkerställa att lagen efterföljs ska utredaren se över eventuella otydligheter om vilken forskning som kräver godkännande och vem som är forskningshuvudman i projekt där flera huvudmän samverkar. Utredaren ska också föreslå hur det kan säkerställas att forskning som har sitt ursprung i hälso- och sjukvårdsverksamhet men som senare ligger till grund för vetenskapliga arbeten genomgår etikprövning innan dessa studier påbörjas. Dessutom ska utredaren bedöma om regleringen av tillsynen över etikprövningslagen behöver ändras. Målsättningen med utredningen är att regelverket ska vara rättssäkert och ge ett tillfredställande skydd för personer som deltar i forskning eller får hälso- och sjukvård. Sammantaget har regeringen vidtagit en rad åtgärder för att säkra att regelverk och etikprövning följs.
frs · H412202 · 2016-10-28 00:00:00 — Dnr Ju2016/07539/ Svar på fråga 2016/17:202 av (L) Den nya skuldsaneringslagen har frågat mig om jag är beredd att ta ett lagstiftningsinitiativ eller vidta någon annan generell åtgärd för att säkerställa att de som beviljats skuldsanering enligt den äldre skuldsaneringslagen kan omfattas av den nya skuldsaneringslagens mer generösa regler. träder nya skuldsaneringsregler i kraft. har – i enlighet med regeringens förslag – beslutat att de nya reglerna inte ska omfatta äldre skuldsaneringar. Genom de nya reglerna ska fler svårt skuldsatta personer få möjlighet att ansöka om och genomgå skuldsanering. Det ska också gå snabbare än att ta sig igenom skuldsaneringsförfarandet. Om de nya bestämmelserna skulle gälla även för personer som redan genomgår skuldsanering, skulle det dock innebära att flera tusentals skuldsaneringsärenden skulle behöva gås igenom, kompletteras och ändras. Ett sådant omfattande arbete skulle vara komplicerat och dyrt. Det skulle riskera leda till förseningar i handläggningen och till att många personer i stället skulle få sina skulder sanerade senare än vad som annars hade varit fallet. Det skulle också påverka förutsebarheten och rättssäkerheten inte minst för borgenärerna. Regeringen och har alltså alldeles tagit ställning till vilka personer som ska omfattas av de nya skuldsaneringsreglerna. Jag avser därför inte vidta några ytterligare åtgärder i denna fråga.
frs · H412214 · 2016-10-31 00:00:00 — Dnr N2016/06648/KSR Synpunkter/vidi lämnas till , ankn . SB/har medgivit förkortad delningstid Svar på fråga 2016/17:214 av (M) Fler enkla jobb har frågat arbetsmarknads- och etableringsminister vilka åtgärder hon avser att vidta för att regeringens mål om 30 000 fler enkla jobb ska uppnås. Frågan är överlämnad till mig att besvara. Regeringens mål är att nå lägst arbetslöshet i EU till 2020. Med 120 000 fler jobb sedan valet och en arbetslöshet som pressats ner är på väg i rätt riktning. Sysselsättningsgraden är den högsta i EU för både män och kvinnor. Den positiva utvecklingen behöver fortsätta. För att nå regeringens jobbmål måste antalet personer som arbetar och antalet arbetade timmar i ekonomin öka. Regeringens jobbagenda består av insatser inom fler politikområden. En aktiv närings- och innovationspolitik stimulerar jobbtillväxten genom fler och växande företag. Små och växande företag är de som bidrar mest till skapandet av nya jobb i . Regeringens näringspolitik syftar därför till att stärka förutsättningar för fler företag att skapa, växa och exportera. På så sätt ges förutsättningar för fler jobb i hela landet. När jobbtillväxten ökar är det dock de som står nära arbetsmarknaden som först får jobb. Därför är det viktigt att i ett läge när den svenska ekonomin är stark också ha fokus på insatser för de längst från arbetsmarknaden. Med en tillväxt som är bland de högsta i har bra förutsättningar att öka sysselsättningen bland långtidsarbetslösa och människor som anlänt till Regeringen har utvidgat RUT-avdraget till fler sektorer. omfattar även ytterligare trädgårdstjänster, flyttjänster och it-tjänster och i budgetpropositionen föreslår regeringen att RUT-avdraget även ska inkludera reparationer av vitvaror. Användandet av RUT-avdraget är det högsta . Dessutom har regeringen infört extratjänster i välfärden. I budgetpropositionen anger regeringen att ersättningsnivån till arbetsgivaren ska höjas både genom att ersättning kan utgå för heltidsanställning istället för anställning på av heltid och att handledararvodet höjs av en anställning. Regeringen avser även vidga målgruppen för insatsen så att nyanlända kan få del av dessa arbetstillfällen. Regeringen gör även satsningar på 5 000 moderna beredskapsjobb i statliga myndigheter fram . Regeringen riktar också om nystartsjobben så att resurserna går till dem som står längt från arbetsmarknaden. Dagens anställningsstöd behöver fortsatt bli mer effektiva och enklare att hantera. Därför pågår ett arbete inom med att se över stöden. För att de som står längst ifrån arbetsmarknaden ska få bättre utsikter att få ett jobb behöver ett fortsatt arbete bedrivas för att se över och förbättra företagens förutsättningar och möjligheter att kunna bidra till att det skapas fler enkla jobb och enkla vägar in i jobb.
frs · H41226 · 2016-10-04 00:00:00 — Dnr U2016/03963/UH Ministern för högre utbildning och forskning Svar på fråga 2016/17:26 av (S) Rekryteringar till högskole- och universitetsstyrelser har frågat mig om jag avser se över styrelsesammansättningen på våra universitet och högskolor. och högskolor ska vara starka och ansvarsfulla. Det är viktigt att skapa goda förutsättningar för ett effektivt och välfungerande ledarskap, där det finns förmåga att fatta svåra beslut och göra strategiska prioriteringar. Regeringen har behandlat frågan om styrelsesammansättning i en proposition, Styrelser för universitet och högskolor – ledamöternas tillsättning och ansvar (prop. 2015/16:131, bet. 2015/16:UbU20, rskr. 2015/16:266). har behandlat propositionen genom beslut . I propositionen gjorde regeringen bedömningen att de ledamöter i styrelsen för ett universitet eller en högskola som utses av regeringen även fortsättningsvis bör vara i majoritet. Ett av skälen för regeringens bedömning är att en extern majoritet bland ledamöterna är ett viktigt sätt att ge regeringen möjlighet att utkräva ansvar och styra sina myndigheter. Ett annat skäl är att de externa ledamöterna utgör en viktig kontakt-yta utåt och bidrar med kompetens och perspektiv från olika delar av det omgivande samhället. Regeringen har inte för avsikt att ompröva sin bedömning.
frs · H41233 · 2016-10-05 00:00:00 — Dnr M2016/02236/Kl Svar på fråga 2016/17:33 av (M) Supermiljöbilspremien har frågat mig vilket underlag som ligger till grund för ministerns och regeringens bedömning att försäljningen av supermiljöbilar kommer att öka kraftigt och varför regeringen har valt en definition av supermiljöbilar som inte är teknikneutral. Sedan supermiljöbilspremien infördes har försäljningen av supermiljöbilar ökat kraftigt . Hur stor försäljningen av supermiljöbilar blir är svårt att uppskatta. Det finns många faktorer som påverkar försäljningen i , bland annat styrmedel i andra EU-länder, den tekniska utvecklingen av elbilar och den ekonomiska konjunkturen. Transportstyrelsen lämnar en rapport till regeringen med statistik över gjorda premieutbetalningar och en prognos för försäljningen. Transportstyrelsens prognoser samt dialoger med industrins företrädare utgör viktiga underlag när regeringen gör sin bedömning av hur stort belopp som bör tilldelas anslaget för supermiljöbilspremien. Definitionen av en supermiljöbil är att bilen släpper ut högst koldioxid per kilometer. Supermiljöbilspremien uppgår till för supermiljöbilar som släpper ut noll gram och till för övriga supermiljöbilar. Syftet med att differentiera premien är att ta i beaktande att det generellt sett är dyrare att tillverka bilar som släpper ut noll gram.
frs · H41234 · 2016-10-04 00:00:00 — Dnr N2016/05926/TIF Svar på fråga 2016/17:34 av Per Klarberg (SD) Samtal om höghastighetsjärnvägen Per Klarberg har frågat mig varför regeringen inte kommer att bjuda in till samtal om höghastighetsjärnvägen. Regeringen har klargjort att den aldrig kommer att samarbeta med eller göra sig beroende av . Mot den bakgrunden är det inte aktuellt att bjuda in till samtal.
frs · H41235 · 2016-10-10 00:00:00 — Fi2016/03392/EF Svar på fråga 2016/17:35 av (M) om den offentliga förvaltningens digitalisering (M) har frågat mig vilka åtgärder jag vidtagit och avser att vidta i syfte att tillgodose rekommendationer angående den offentliga förvaltningens digitalisering. Regeringen välkomnar (RiR) rapport om den offentliga förvaltningens digitalisering (RiR 2016:14). RiR pekar bl.a. på behovet av att utveckla lagstiftningen, ta fram gemensamma standarder för informationsutbyte samt en långsiktig finansiering för e-förvaltningsprojekt. I rapporten ges en rad rekommendationer, där flera ligger i linje med de åtgärder regeringen redan vidtagit, eller avser att vidta. har i riksdagsordningen infört en reglering som innebär att regeringen efter det att den erhållit en granskningsrapport som tagits fram av ska återkomma till med en skrivelse. När det gäller närmare bedömningar av resultatet från granskning vill jag inte avvika från denna ordning utan avser att återkomma i en skrivelse som lämnas till .
frs · H41236 · 2016-10-04 00:00:00 — Dnr N2016/05941/MRT Svar på fråga 2016/17:36 av (M) Uppföljning av nya kollektivtrafiklagen har frågat mig om jag och regeringen tänker ta några initiativ med anledning av innehållet och slutsatserna i trafikutskottets uppföljning av den nya kollektivtrafiklagen. Lagen (2010:1065) om kollektivtrafik har tillämpats . Regeringen har uppdragit åt Trafikanalys att utvärdera effekterna av lagen. Detta uppdrag rapporterades . Även Utredningen om järnvägens organisation berör frågeställningen i sitt slutbetänkande (SOU 2015:110). uppföljning av den nya kollektivtrafiklagen är i detta sammanhang också ett välkommet kunskapsunderlag. Regeringen uttalade i den ekonomiska vårpropositionen (prop. 2015/16:100) att man ser behov av att se över den svenska kollektivtrafiklagen mot bakgrund av det kommande beslutet om en ändrad kollektivtrafikförordning i EU. I detta sammanhang är det också viktigt att analysera vilka effekter den nya kollektivtrafiklagen haft för resenärer och för samhällets kollektivtrafikplanering samt för kostnader avseende detta. Frågan bereds inom .
frs · H41237 · 2016-10-07 00:00:00 — Dnr Fö2016/01242/SI Svar på fråga 2016/17:37 av (M) Europeiskt försvarssamarbete har frågat mig om jag, mot bakgrund av de initiativ som tagits inom EU, anser att det europeiska försvarssamarbetet bör fördjupas, och i så fall på vilka områden. Ett enat och starkt EU är av grundläggande betydelse för säkerhet. Det är av stor vikt att EU har en förmåga för krishantering som är anpassad till de hot och utmaningar som unionen har att hantera. välkomnar den nu pågående diskussionen om implementeringen av den europeiska globala strategin (EUGS). Regeringens ståndpunkt är att EU bör fortsätta att fokusera på civil och militär krishantering och stabiliserande insatser. är öppet för förslag som syftar till att stärka EU:s krishanteringsförmåga, inklusive att stärka EU:s civila och militära planerings- och ledningsförmåga för krishanteringsinsatser. Det är dock viktigt att undvika ökad byråkrati. Alla strukturer inom försvarssamarbetet måste svara mot ett tydligt behov.
frs · H41238 · 2016-10-10 00:00:00 — Dnr Fi2016/03393/K Svar på fråga 2016/17:38 av (M) Statens ansvar för kostnader till följd av regionsammanslagning (M) har, med anledning av det delbetänkande som lämnat, frågat mig om det är min uppfattning att staten ska ta ansvaret för att utjämna ekonomiska skillnader mellan län som läggs samman och vilka initiativ jag i sådant fall avser ta med anledning av detta. En sammanläggning av län medför även att landsting läggs samman. Skillnader i skattekraft mellan landsting utjämnas genom systemet för kommunalekonomisk utjämning, som i huvudsak finansieras av staten. Utjämningen omfattar även utjämning för kostnadsskillnader till följd av skillnader i t.ex. ålderstruktur och geografiska förhållanden. lägger i sitt delbetänkande Regional utveckling – tre nya län (SOU 2016:48) förslag på att de nya landstingen ska ha rätt till det strukturbidrag som de ingående landstingen sammantaget har rätt till för indelningsändringen. Betänkandet har remitterats och beredningen av förslagen pågår.
frs · H41239 · 2016-10-05 00:00:00 — Dnr Fö2016/01244/MFI Svar på fråga 2016/17:39 av (M) om EU:s stridsgrupper har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta när det gäller framtida deltagande i EU:s stridsgrupper. Från har en ny försvarspolitisk inriktning. Försvaret går från ett insatsförsvar till ett försvar som tydligare inriktas mot den nationella försvarsdimensionen. Det enskilt viktigaste är att öka den operativa förmågan i krigsförbanden och att säkerställa den samlade förmågan i totalförsvaret. Utveckling av EU:s gemensamma säkerhets- och försvarspolitik (GSFP) är en prioritering för regeringen och har deltagit i samtliga insatser inom ramen för GSFP. Just nu står vi i beredskap som en del av den av ledda EU-stridsgruppen. Stridsgrupperna bidrar till EU:s kapacitet att hantera kriser och stärker EU som global aktör i utrikes- och säkerhetspolitiken. Regeringen har angett (prop. 2014/15:109) att inte ska vara ramnationsansvarig för en stridsgrupp under nuvarande inriktningsperiod. Detta utesluter inte deltagande i en stridsgrupp där en annan nation har ramansvar. Regeringen har ännu inte fattat beslut om framtida deltagande i EU:s stridsgrupper, men ett sådant beslut måste vägas mot andra engagemang utifrån effekt och kostnader. Självklart grundar sig regeringens övervägande även på det säkerhetspolitiska läget och våra samarbeten kopplat till det.
frs · H41240 · 2016-10-05 00:00:00 — Dnr M2016/02262/Ke Svar på fråga 2016/17:40 av (S) Nedskräpning med fimpar har frågat mig om det pågår något arbete med att försöka komma till rätta med problemet med nedskräpning med fimpar. Regeringen är medveten om det stora problemet med nedskräpning generellt och även avseende fimpar. Mot bakgrund av det beslutade regeringen om att ge i uppdrag om åtgärder för minskad nedskräpning där verket ska utvärdera nedskräpningsbotens styreffekt för att minska ned-skräpningen och vid behov lämna förslag på nödvändiga för- utreda och föreslå hur det nationella förebyggandearbetet mot nedskräpning kan säkerställas, utreda om kompletterande finansieringsformer eller åtgärder för omhändertagande av marint skräp på stränder behövs, och i så fall föreslå olika alternativ, och utreda och föreslå hur lagen (1998:814) med särskilda bestämmelser om gaturenhållning och skyltning kan ändras så att kommunerna får ansvar för att beakta miljöaspekter i naturmiljöer och utföra renhåll-ning även inom sådana områden. Uppdraget ska redovisas . Därefter kommer regeringen att analysera redovisningen och bedöma den fortsatta hanteringen.
frs · H41241 · 2016-10-05 00:00:00 — Dnr Fi2016/03395/S1 Svar på fråga 2016/17:41 av (M) Regeringens beredning av förslag gällande företagsbeskattning har frågat mig när jag avser att återkomma till med förslag gällande ny företagsbeskattning. Frågan ställs mot bakgrund av slutbetänkande (SOU 2014:40) där två alternativa förslag lämnades. Som huvudförslag föreslogs ett så kallat finansieringsavdrag och som alternativt förslag en generell ränteavdragsbegränsningsregel. alternativa förslag bereds inom . Vid utformningen av de nya ränteavdragsbegränsningsreglerna måste hänsyn tas till vad som följer av rådets direktiv (EU) 2016/1164 av om fastställande av regler mot skatteflyktsmetoder som direkt inverkar på den inre marknadens funktion. En ny remittering kommer att bli aktuell när beredningen är avslutad. Nya regler kommer att kunna träda i kraft tidigast .
frs · H41242 · 2016-10-04 00:00:00 — N2016/05960/SB Svar på fråga 2016/17:42 av (M) och marknätet har frågat bostads- och digitaliseringsministern om han och regeringen avser att följa rekommendationer Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Som regeringen angett i sin propositionsförteckning inför /2017 kommer regeringen att lämna en skrivelse med rubriken ”om effektivitetsgranskning av ” till , i vilken regeringens syn kommer att redovisas.
frs · H41243 · 2016-10-04 00:00:00 — Dnr N2016/ 05983/MRT Svar på fråga 2016/17:43 av (V) Flygets utsläpp och förhandlingarna i har frågat ministern för internationellt utvecklingssamarbete och klimat om kommer att stödja ett förslag i som är baserat på uppköp av utsläppskrediter i stället för konkreta reduktionsmål och verkliga minskningsåtgärder. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. För regeringen är det självklart att det internationella flyget ska bidra till att de temperaturmål som finns i nås. och övriga EU-länder har också varit drivande inom för att begränsa det internationella flygets klimatpåverkan. , som äger rum mellan , har detta arbete intensifierats och har varit mycket aktiv i arbetet med att utforma ett globalt marknadsbaserat styrmedel (GMBM) som reglerar det internationella flygets klimatpåverkan. målsättning är att ska fatta beslut om ett GMBM som tar sin utgångspunkt i mål, strävar mot högsta möjliga ambitionsnivå, har en hög miljöintegritet och minimala negativa konkurrenssnedvridningar. verkar också för att den slutliga överenskommelsen innehåller en text om att systemet framöver ska utvärderas och vid behov skärpas.
frs · H41244 · 2016-10-05 00:00:00 — Dnr Fi2016/03399/S3 Svar på fråga 2016/17:44 av (M) Dödförklaring har frågat mig hur jag avser att skyndsamt se över möjligheterna för undantag för personer som kommer i kläm på grund av att svenska myndigheter inte tillerkänner vissa länders handlingar bevisvärde vid dödförklaringar. Om en folkbokförd persons civilstånd ändras i samband med dödsfall i utlandet ska det registreras i folkbokföringsdatabasen. Personen måste då visa upp handlingar eller utredning som styrker den begärda ändringen. Om underlaget är bristfälligt eller oklart sker emellertid ingen registrering i folkbokföringen. Den som fått avslag på sin ansökan om ändring av civilstånd eller registrering av dödsfall i folkbokföringen kan ansöka om dödförklaring av personen som uppges ha dött. Dödförklaringsärendena handläggs av en särskild nämnd inom . Bestämmelser om dödförklaring finns i lagen om dödförklaring och den är tillämplig på försvunna personer som befaras omkomna. Reglerna om dödförklaring innebär en avvägning mellan å ena sidan risken för att en dödförklaring sker trots att den försvunne är vid liv och å andra sidan det behov av en slutpunkt som närstående och andra har utifrån både personlig och ekonomisk synpunkt. När det gäller personer som uppges ha försvunnit och omkommit i länder med stora brister i det administrativa systemet är det ofta svårt att få fram den bevisning som krävs för dödförklaring tidigare än efter försvinnandet. När det har gått är beviskraven lägre. De negativa juridiska och ekonomiska konsekvenser som det kan innebära för nära anhöriga när en familjemedlem inte kan dödförklaras är inte önskvärda. skulle dödförklaringar av personer som i själva verket lever också få mycket negativa följder. bereds inga förändringar i lagen om dödförklaring inom . Vissa av de problem som kan uppkomma för de anhöriga kan lösas på annat sätt i väntan på dödförklaring. Det går t.ex. att utverka ensam vårdnad i domstol eller att föra talan om äktenskapsskillnad.
frs · H41245 · 2016-10-04 00:00:00 — Dnr N2016/06021/MRT Svar på fråga 2016/17:45 av (C) Långa godstransporter har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att tillåta utökade försök med långa godstransporter. Jag delar uppfattning om att det kan finnas stora fördelar med transporteffektiva fordon på det svenska väg- och järnvägsnätet. Enligt trafikförordningen (1998:1276) får Transportstyrelsen meddela föreskrifter om att fordon- eller fordonståg får föras trots att längderna i trafikförordningen överskrids. Transportstyrelsen har med stöd av trafikförordningen meddelat den föreskrift som refererar till. Transportstyrelsen har även inkommit med en framställan till regeringen. Framställan innehåller förslag om att myndigheten ska ges möjlighet att meddela tillstånd för färd med längre och tyngre fordonståg med nya tekniker och konstruktioner . Förslagen i framställan har remitterats av och bereds i .
frs · H41246 · 2016-10-04 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:46 av (V) Fikru hälsotillstånd har frågat mig vad jag gör för att intensifiera regeringens insatser för att få Fikru Maru frisläppt och få hem honom så att han kan få adekvat vård. UD har arbetat med Fikru ärende. har vi intensifierat arbetet, inte minst mot bakgrund av hans allvarliga hälsotillstånd. Vi agerar på alla tänkbara nivåer, både i och i , med målet att Fikru Maru ska få tillgång till den vård han behöver. Det är en absolut prioritet för oss och vi fortsätter vårt arbete för att detta ska ske . Jag har själv haft flera kontakter med min etiopiske motpart i detta ärende. tog även statsministern upp ärendet vid ett möte med premiärminister. Vi bevakar även fortsatt utvecklingen i rättsprocessen. Ambassaden närvarar vid domstolsförhandlingarna och har nära kontakt med alla berörda parter och med hans familj i . Vi gör allt vi kan, men det är etiopiska myndigheter som bär ansvaret för vad som händer med Fikru Maru.