ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H312967 · 2016-03-23 00:00:00 — Dnr S2016/01895/FST Barn-, äldre- och jämställdhetsministern Svar på fråga 2015/16:967 av (M) Snabbare vårdnadsöverflyttning av placerade barn har frågat mig vad regeringen gör för att öka möjligheterna till vårdnadsöverflyttning av familjehemsplacerade barn. Jag är medveten om att antalet vårdnadsöverflyttningar av familjehemsplacerade barn ligger på en förhållandevis låg nivå i relation till det antal barn som har varit familjehemsplacerade . har antalet vårdnadsöverflyttningar av familjehemsplacerade barn fördubblats . Utredningen om tvångsvård för barn och unga har haft i uppdrag att göra en översyn av hur långsiktighet och stabilitet i större utsträckning kan säkerställas för barn som är eller bedöms bli långvarigt placerade. I uppdraget har ingått att analysera orsakerna till att bl.a. vårdnadsöverflyttning används i relativt liten utsträckning. Det har även ingått att överväga vilka åtgärder som kan behöva vidtas för att socialnämnden ska uppmärksamma möjligheten till vårdnadsöverflyttning i högre grad. I utredningens slutbetänkande SOU 2015:71 anges att antalet vårdnadsöverflyttningar av familjehemsplacerade barn uppgick till 63 och till 259. Antalet skiftar mellan åren men har stadigt ökat. har det skett en fyrfaldig ökning. Totalt har vårdnaden överflyttats för 2 889 barn. Det är inte bara antalet vårdnadsöverflyttningar som har ökat utan även spridningen på antalet kommuner. genomförde 105 kommuner en eller flera vårdnadsöverflyttningar, vilket ska jämföras med att endast 45 kommuner genomförde en eller flera vårdnadsöverflyttningar . Utredningen bedömer att det behövs tydligare anvisningar om vad som ska vägas in i socialnämndens bedömning att ansöka om vårdnadsöverflyttning till familjehemsföräldrar. Utredningen har mot den bakgrunden lämnat förslag som avser att förtydliga de skäl som ska ligga till grund för socialnämndens ansökan om vårdnadsöverflyttning. Vidare har utredningen föreslagit att övervägande om vårdnadsöverflyttning, efter att barnet vistats i samma familjehem, ska göras . Betänkandet har remissbehandlats och bereds inom . Efter genomgång av remissinstansernas synpunkter kommer regeringen att ta ställning till utredningens förslag.
frs · H312968 · 2016-03-29 00:00:00 — Dnr M2016/00722/Ke Dnr M2016/00730/Ke Klimat- och miljöministern samt vice statsministern Svar på fråga 2015/16:955 av (C) Kontrollstation för insamling och återvinning av förpackningar och tidningar och fråga 2015/16:968 av (M) Ändrat insamlingsansvar för förpackningsavfall och returpapper från hushållen har frågat mig om regeringen är beredd att, med ett bibehållet sammanhållet producentansvar i enlighet med tillkännagivande, införa en kontrollstation för att följa upp förbättrad service samt att insamlings- och återvinningsmålen för förpackningar och tidningar nås. har frågat mig om det är min avsikt att regeringen själv ska fatta beslut om ett ändrat insamlingsansvar via en förordning och inte via ett riksdagsbeslut, när regeringen har analyserat utredningen. Eftersom frågorna berör samma område har jag valt att ge ett svar. Regeringens ambition är att se till att mer lättillgängliga insamlingssystem för hushållen att lämna sitt förpackningsavfall och returpapper kan skapas för att bidra till att mer avfall materialåtervinns. Det var ett av skälen till att regeringen utsåg en utredare för att se över frågan om ansvarsförändring för insamlingen av detta avfall. De höjda materialåtervinningsmålen för de olika förpackningsmaterialen kvarstår och följer genom upp hur målen nås och rapporterar resultatet till . I mitt tidigare svar till konstaterade jag att regeringens utredare ska redovisa sina förslag om hur en ansvarsförändring kan genom-föras. Vi kommer att låta utredaren arbeta färdigt. Jag vet inte vad hon kommer att komma fram till avseende hur en ansvarsförändring skulle kunna genomföras och vilka förändringar i författningstexter som behövs. Jag har därför ingen möjlighet eller anledning att föregå detta genom att redan nu ta ställning i denna fråga.
frs · H312969 · 2016-03-23 00:00:00 — Dnr Ju2016/02241/ Svar på fråga 2015/16:969 av (SD) Samarbete för att bekämpa Daesh har frågat mig om jag tänker vidta generella åtgärder för att säkerställa att myndigheterna ingriper mot de organisationer och personer som ska ha haft en del i processen att få folk att ansluta sig till Daesh. Säkerhetspolisen har det huvudsakliga ansvaret för terrorismbekämp-ningen i . Säkerhetspolisen bedriver underrättelsearbete och vidtar åtgärder för att förhindra attentat i och för att motverka att terroristattentat planeras eller stöds från . I detta underrättelsearbete kan uppgifter likt de som uppges förekomma i förteckningen över personer som ska ha anslutit sig till Daesh ge viktiga utredningsuppslag. En viktig del i kampen mot terrorism är att det finns en ändamålsenlig strafflagstiftning. träder ny lagstiftning i kraft som är tillämplig på gärningar som begås från och med då. Genom lagstiftningen införs ett särskilt straffansvar för resor i terrorismsyfte och finansiering av sådana resor. Det blir också straffbart att ta emot utbildning som avser terroristbrott samt att finansiera en person eller en organisation som begår terroristbrott, oavsett syftet med finansieringen. Regeringen har också gett en särskild utredare i uppdrag att analysera behovet av ytterligare kriminalisering för att förebygga och förhindra att personer deltar i väpnad konflikt utomlands inom ramen för en terroristorganisation. Denna utredning ska redovisas .
frs · H312970 · 2016-03-23 00:00:00 — Konsekvenser för svenskt jordbruk av Kemikalieinspektionens beslut [konvertering pågår]
frs · H312971 · 2016-03-21 00:00:00 — Dnr Fi2016/01002/K Svar på fråga 2015/16:971 av (M) Nya storregioner (M) har, mot bakgrund av att presenterat ett diskussionsunderlag i form av en karta med färre län och landsting , frågat mig om jag anser att karta bör ritas om för att bilda dessa regioner. Som skriver i sin fråga har jag i ett tidigare svar på en skriftlig fråga (fråga 2015/16:126 Om som region) svarat att kommittén, som har till uppgift att föreslå en ny läns- och landstingsindelning, har erhållit ett öppet uppdrag. Av direktiven framgår att förslagen ska vara väl förankrade med berörda parter. Det är av särskild vikt att kommittén för dialog med och inhämtar synpunkter från bl.a. berörda kommuner och landsting. Utredningen ska slutredovisas . Jag avser inte att föregripa utredningens resultat.
frs · H312972 · 2016-03-23 00:00:00 — Svar på fråga 2015/16:972 av (M) Säkerställande av Syrienstrategin har frågat mig hur jag avser säkerställa att biståndet är kopplat till den förda utrikespolitiken och att svenskt bistånd varken kanaliseras genom väpnade grupper eller stöttar Assadregimen. Jag instämmer med att situationen i är desperat, att den kan förändras fort och att den tillfälliga vapenvilan är bräcklig. nya femåriga biståndsstrategi för Syrienkrisen, om , är ett långsiktigt, strategiskt och flexibelt verktyg som syftar till att bidra till minskat lidande, stödja demokratiska krafter och dämpa konsekvenserna för grannländer. Detta ligger väl i linje med den svenska utrikespolitiken avseende , vars övergripande mål är en politisk lösning på konflikten. Sida arbetar med att identifiera partnerorganisationer. Valet av organisationer styrs, i likhet med övriga delar av genomförandet, av Syrienkrisstrategin. Som noterat är strategin tydlig med att inga resurser ska kanaliseras genom väpnade grupper, att biståndet inte ska utnyttjas i politiskt syfte och att inte ska samarbeta med Assadregimen. I vårt utvecklingssamarbete ställs stora krav på processen för val av samarbetspartners och den verksamhet som ska bedrivas. Risker ska identifieras, värderas och hanteras som en del av insatshanteringen under strategins genomförande. Den komplexa och ofta riskfyllda kontexten ställer höga krav på planering, genomförande och uppföljning av insatser. Om oklarheter eller oegentligheter skulle uppstå eller framkomma har Sida ett regelverk och tydliga rutiner för hur detta ska åtgärdas. Utvärderingar ska ses som en integrerad del i den löpande uppföljningen och därtill genomföras vid behov. Regeringen och Sida bedömer att riskerna går att hantera, och att de är värda att ta för att bidra till att bemöta en av de största mänskliga katastroferna .
frs · H312973 · 2016-03-22 00:00:00 — Dnr N2016/02075/JM Svar på fråga 2015/16:973 av (V) Stödområden har frågat mig om Statens jordbruksverks översyn av stödområdena kommer att innebära att topografin och arrondering av mark vägs in. Avgränsningen av stödområden både avseende kompensationsstödet och nationella stödet till jordbruket i norra ska utgå från objektiva kriterier som visar på naturgivna nackdelar och en väldefinierad lokal administrativ indelning enligt de krav som ställts upp av EU och (). Arronderingen eller avståndet till fält accepteras inte av som objektiva kriterier då brukaren kan påverka dessa genom att lägga ihop eller stycka upp skiften eller skaffa sig marker på långt avstånd från gården. Topografin i form av höjd över havet är något som beaktats i de temperaturberäkningar som använts karta. Något detaljerat underlag över markens lutning eller om åkern är placerad i nordligt eller sydligt läge finns inte att tillgå. Arbetet med att undersöka vilka möjligheter som finns att justera områdesindelningen och hitta lösningar som minskar de negativa effekterna är något som fortgår.
frs · H312974 · 2016-03-23 00:00:00 — Dnr Fö2016/00418/MFI Svar på fråga 2015/16:974 av (C) Försvarets användning av brandskum med giftiga kemikalier har frågat mig om hur jag ser på Försvarsmaktens användande av brandskum med giftiga kemikalier. Försvarsmakten är en av största myndigheter med verksamhet över hela landet. Det viktigt att så långt som möjligt minimera miljöpåverkan av myndighetens arbete. Ett intensivt miljöarbete bedrivs därför i myndigheten, där miljöhänsyn integreras i all verksamhet. Regeringens styrning av Försvarsmakten i dessa frågor är tydlig. Regeringen tar frågan om de högfluorerande ämnenas hälso- och miljöeffekter på stort allvar. Regeringen gav Kemikalieinspektionen i uppdrag att ta fram ett nationellt åtgärdsprogram för högfluorerade ämnen. I en delredovisning av detta uppdrag presenterade Kemikalieinspektionen ett förslag på nationell reglering för högfluorerande ämnen i brandsläckningsskum. De föreslår sammanfattningsvis att brandskum med högfluorerade ämnen som huvudregel bara ska få användas när skumvätska/släckvatten kan samlas upp och förstöras efteråt. Syftet är att minska risken för att dricksvatten förorenas. Kemikalieinspektionen föreslår vissa undantag från kravet, främst för användning i skarpa situationer vid bränder i vätskor, och vid användning till sjöss samt vid viss utbildningsverksamhet i Försvarsmakten. Förslaget remitteras och regeringen kommer därefter att ta ställning till en eventuell anmälan till kommissionen av nationella begränsningar mot högfluorerande ämnen i brandsläckningsskum. I sammanhanget är det också viktigt att nämna att Försvarsmakten har speciella och hårdare krav på brandsläckningsförmåga än vad andra – civila - aktörer har. Brandsläckning av flygplan och fartyg med ammunition ställer högre krav på snabbhet i nedkylning än släckning av t.ex. ett trafikflygplan. Enligt Försvarsmaktens regelverk behöver släckning och nedkylning påbörjas inom högst efter påbörjat brandförlopp. ska evakuering och livräddande insatser kunna påbörjas. Möjligheten att snabbt släcka brand och kyla ned ett havererat flygplan är avgörande för att hinna få ut flygföraren innan värmen i förarutrymmet blir dödlig. Just i detta avseende har det brandskum som Försvarsmakten använder fördelar jämfört med andra brandskumsprodukter. Den begränsade övningsverksamheten som bedrivs med brandskum med högfluorerande ämnen sker endast på en särskild anordnad plats i . pågår det fortlöpande en utveckling av nya släckprodukter och Försvarsmaktens avsikt är att gå över till fluorfritt brandskum så fort det finns alternativ vars användning medför en effekt som uppfyller de krav på släckningsförmåga som regelverket ställer. arbetar med denna fråga och jag har fullt förtroende för att detta arbete sker med största skyndsamhet.
frs · H312975 · 2016-03-22 00:00:00 — Dnr N2016/02079/MRT Svar på fråga 2015/16:975 av (M) Kompensation för ökade kostnader i samband med id-kontroller har frågat närings- och innovationsministern om denne instämmer i det rimliga att det inte enbart borde vara skånska skattebetalare som via skattsedeln ska betala för ett nationellt riksdagsbeslut som beslutet om att införa id-kontroller är, samt om ministern och regeringen kan tänka sig att på något sätt bifalla framställan om ett utökat ekonomiskt stöd. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Regeringen är väl medveten om de konsekvenser kraven på id-kontroller för resor med tåg, buss och färjor från har medfört för både transportörer och resenärer. Dock bedömer regeringen att kontrollerna alltjämt är nödvändiga för att möta behovet av att upprätthålla den allmänna ordningen och den inre säkerheten i landet. Som en grundläggande princip ersätts inte kostnader orsakade av lagstiftning. En mycket stor andel av befintliga regleringar på transportområdet innebär ekonomiska belastningar för trafikanter och transportföretag som inte ersätts. Motiven är typiskt sett förbättrad trafiksäkerhet och minskad miljöbelastning som kommer samhället till del i sin helhet som de positiva effekterna i flertalet fall inte uppväger kostnaderna för enskilda utövare. Jag har uttalat att det finns särskilda skäl att noga utvärdera effekterna för transportörerna i mot bakgrund av de införda id-kontrollerna. En sådan analys måste även omfatta för statsstöd. En eventuell utbetalning av kompensation i strid med statsstödsreglerna kan leda till krav på återbetalning av erhållet stöd samt ränta. Regeringen har mottagit begäran om ekonomisk kompensation från samt från andra transportörer verksamma i regionen. Beredning pågår nu inom av deras framställda krav.
frs · H312976 · 2016-03-30 00:00:00 — Svar på fråga 2015/16:976 av (L) Erkännande av Seyfo har frågat mig om när under-sökning av rapporten av professor om massövergrepp kommer att vara klar och när regeringen meddelar sitt beslut i frågan om erkännande av seyfo. Som jag angav i svar på skriftliga fråga 2015/16:897, och som även noterar i nu aktuell fråga, har tagit emot den undersökning som utförts Syftet med undersökningen har varit att på en principiell och allmän nivå belysa relevanta rättsliga, historiska och andra aspekter på förhållnings-sätt och benämningar i anslutning till historiska massövergrepp. undersökning både visar hur svåra och mångfacetterade dessa frågor är och diskuterar en rad olika förhållningssätt. Vi studerar nu noggrant undersökningen för att se hur denna kan hjälpa oss förstå och hantera olika händelser i det förflutna.
frs · H312977 · 2016-03-23 00:00:00 — Dnr Ju2016/02305/ Svar på fråga 2015/16:977 av (L) Ungdomspoliser i har frågat mig om jag anser att satsningar på ungdomspolis som arbetar med uppsökande verksamhet i socialt utsatta områden och som arbetar med trygghetsfrågor bör nedprioriteras på det sätt som sker i . Givetvis anser jag att ungdomars välmående ska prioriteras. Unga personer som befinner sig i riskzon för att dras in i kriminalitet är särskilt viktiga att fånga upp. Ombildningen av har bland annat haft som syfte att komma närmare medborgarna, vilket inkluderar ungdomar. Mer än hälften av polisregionernas verksamhet ska utföras i lokalpolisområden, med ökad polisiär närvaro i hela landet som följd. Lokalpolisområden med större mandat och mer resurser är därför kärnan i den nya . Samarbete mellan polis och lokala aktörer som kommer i kontakt med ungdomar är ett viktigt område i detta arbete. I särskilt utsatta områden kommer områdespoliser att inrättas och deras uppdrag är att långsiktigt arbeta kontaktskapande, brottsförebyggande och trygghetsskapande utifrån lokala problembilder. Genom relationsbyggande arbete ska de förebygga social oro men också problem som till exempel gängkriminalitet i lokalområdet. För att kunna utföra sitt uppdrag ska områdespoliserna i mesta möjliga mån vara fredade från ingripandeverksamheten. Det ska också finnas kommunpoliser i varje lokalpolisområde. Dessa har till uppgift att säkra kontinuitet i samverkan med kommunerna och andra lokala aktörer. Regeringen har tagit flera initiativ både när det gäller en förstärkning av det brottsförebyggande arbetet generellt och mer specifikt för att komma tillrätta med situationen i utsatta områden. Detta arbete kommer även fortsättningsvis att prioriteras av mig.
frs · H312978 · 2016-03-23 00:00:00 — Dnr N2016/02108/ITP Bostads-, stadsutvecklings- och it-ministern Svar på fråga 2015/16:978 av Per Åsling (C) 700-megahertzbandet Per Åsling har frågat mig om jag avser att fullfölja den av Alliansen beslutade politiken om att frigöra 700-megahertzbandet för mobilt bredband och kommer tillstånden i 700-megahertzbandet att förenas med ett täckningskrav. Regeringens inriktning är att genomförandet av beslutet om sändningsutrymme för marksänd tv ska fortsätta, så att utrymningen av 700-megahertzbandet kan ske och på ett så smidigt sätt som möjligt för de aktörer som är påverkade. Tillgång till mobil kommunikation är en förutsättning för att kunna bo, verka och driva företag i hela landet. En väl utbyggd mobil infrastruktur är viktig för att möta människors önskan om att använda telefoni och bredband även utanför tätbebyggda områden samt för att underlätta företagande och jobbskapande i hela landet. Staten har en viktig roll i att skapa goda förutsättningar för att den kommersiella utbyggnaden kan fortsätta bl.a. genom en väl fungerande marknad och genom att främja effektiv frekvensanvändning samt regional och lokal dialog. Frigörandet av 700-megahertzbandet för mobila kommunikationstjänster kommer sannolikt att bidra till att skapa goda förutsättningar för fortsatt utbyggnad och tillgång till sådana tjänster. har fram till genomfört ett externt samråd inför tilldelningen av 700-megahertzbandet. Av Post- och förslag framgår att myndigheten planerar att förena delar av 700-megahertzbandet med täckningskrav. planerar att fatta beslut om inriktningen för tilldelningen.
frs · H312979 · 2016-03-22 00:00:00 — Dnr N2016/02116/FF Svar på fråga 2015/16:979 av (M) Svenska företags konkurrenskraft har frågat mig om jag och regeringen anser att svenska företags konkurrenskraft påverkas av på vilket sätt vi implementerar EU-direktiv, och om jag och regeringen överväger några åtgärder inom regel-förenklingsområdet för att stärka svenska företags konkurrenskraft. När det gäller EU-lagstiftning börjar arbetet med att åstadkomma god lagstiftning redan i samband med att direktiv förhandlas fram. Det är viktigt med ett fortlöpande arbete för att förbättra möjligheterna till tidig identifiering av EU-förslagens konsekvenser så att regler kan utformas på ett ändamålsenligt sätt. På de områden där EU har möjlighet att besluta om minimilagstiftning värnar regeringen medlemsstaternas rätt att besluta om högre nationella krav där så anses befogat, exempelvis gällande arbetsrätt, arbetsmiljö liksom i den harmoniserade miljölagstiftningen. är det viktigt för regeringen att undvika kostsamma tillägg och procedurer där så inte är nödvändigt. Förenklingsarbetet inriktas framöver mot digitalisering. När digitali-seringen används med tydligt förenklingsfokus hamnar tillämpningen av reglerna i förgrunden. Med digitala processer som anpassas utifrån före-tagens förutsättningar och behov blir det möjligt att få överblick och kontroll över de krav som myndigheter ställer på dem. Regeringen och Kommuner och Landsting har inlett ett samarbete för att med hjälp av nya nationella digitala lösningar främja ett enklare restaurang-företagande. Förutom dessa åtgärder intensifieras arbetet med att höja konsekvens-utredningarnas kvalitet genom ett utökat stöd och genom utbildning till regelgivarna. En väl utförd konsekvensutredning leder i förlängningen till mer ändamålsenliga regler och i sin tur till ökad konkurrenskraft och tillväxt. Ytterligare ett exempel på förenklingsåtgärder är att i sitt regleringsbrev har fått i uppdrag att analysera möjligheterna att digitalisera merparten av de fakturor och kvitton som lämnas till konsu-menter, företag och organisationer. Vidare har regeringen uppdragit åt att utreda förenklings-möjligheter rörande företagens skyldigheter enligt vissa andra länders regelverk vad gäller hantering av mervärdesskatt vid handel med dessa länder.
frs · H312980 · 2016-03-23 00:00:00 — Svar på fråga 2015/16:980 av Boriana (M) Biståndet till Boriana har frågat mig om jag överväger att frysa eller begränsa biståndet till till dess att landets regering tillgodoser att kvinnors rättigheter respekteras. Rapporter om genomförandet av påtvingade gynekologiska under-sökningar och andra övergrepp är mycket oroväckande. Kvinnor och flickor är en huvudmålgrupp i det svenska utvecklingssamarbetet och regeringen för en aktiv och löpande dialog med om jämställdhet och mänskliga rättigheter. gjorde flera framsteg för att stärka kvinnors rättigheter, bl.a. antogs en lag som ska skydda kvinnor och flickor från våld (EVAW), liksom en nationell handlingsplan för genomförandet av resolution om kvinnor, fred och säkerhet. Situationen för flickor och kvinnor är dock fortsatt svår och behovet av stöd stort. har inget budgetstöd till den afghanska staten. Stödet kanaliseras istället genom multilaterala organisationer och organisationer i det civila samhället som , Women for Afghan Women, Kvinna till Kvinna och UN Women. Biståndet till har bl.a. bidragit till upprättandet av grundläggande och högre utbildning för kvinnor och flickor, förbättrad mödravård samt 18 kvinnoskydds-centrum. är även en av få givare inom SRHR i . Ett fortsatt och långsiktigt utvecklingssamarbete är nödvändigt för att den positiva trend vi nu kan se inte ska brytas. Utvecklingssamarbetet är ett viktigt verktyg för att stärka kvinnors rättigheter. Regeringen bedömer inte att en frysning eller begränsning av biståndet skulle få en önskad effekt, det skulle snarare riskera att drabba de mest sårbara grupperna.
frs · H312981 · 2016-03-22 00:00:00 — Dnr S2016/02010/FS Folkhälso-, sjukvårds- och idrottsministern Svar på fråga 2015/16:981 av (M) Översynen av tobakslagen har frågat mig om jag och regeringen delar uppfattningen att tobakspolitikens utgångspunkt bör vara att det inte ska göras skillnad mellan olika former av tobak. Bakgrunden till fråga är att jag mottog slutbetänkande En översyn av tobakslagen - Nya steg mot ett minskat tobaksbruk. Utredningen lämnar här ett antal förslag på tobakspreventiva åtgärder. Utredningen gör bedömningen att den tobakspolitiska utgångspunkten innebär att det inte ska göras skillnad mellan olika former av tobak. menar att snus och cigaretter inte bör behandlas på samma sätt. Anledningen till det, förutom rent kulturella värden, är att snus skulle ha en viktig roll att spela i rökavvänjning. lade den tidigare regeringen fram propositionen En samlad strategi för alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobakspolitiken. antog propositionen och beslutade om det övergripande målet för ANDT-politiken ”ett samhälle fritt från narkotika och dopning, minskade medicinska och sociala skador orsakade av alkohol och ett minskat tobaksbruk”. Målet innebär att allt tobaksbruk ska minska och gör i detta avseende inte skillnad på olika former av tobaksbruk. Regeringen har antagit en reviderad strategi för alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobakspolitiken för perioden – 2020. Det övergripande målet om att allt tobaksbruk ska minska är emellertid oförändrat. Mitt svar till är att det av antagna övergripande målet för tobakspolitiken är att allt tobaksbruk ska minska. Målet gör inte skillnad på olika former av tobaksbruk. Detta utesluter naturligtvis inte att åtgärder för att minska tobaksbruket kan se olika ut för olika tobaksprodukter.