ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H3111423 · 2016-06-30 00:00:00 — Fråga 2015/16:1423 Vindkraftsetablering och omlokalisering av marinens verksamhet från till av (M) till Försvarsminister (S) Jag har tidigare ställt frågan till försvarsministern om hur en vindkraftsetablering i skulle påverka Försvarsmaktens möjligheter att öva. I det svar jag fick från miljöminister står att ärendet är omfattande och berör en rad olika intressen och att det bereds inom . Just på grund av att särskilt försvarsintresset riskeras att påverkas negativt är det centralt att det verkligen görs en grundlig konsekvensanalys av hur en eventuell vindkraftsetablering skulle drabba olika delar av Försvarsmakten när det gäller möjligheter att öva, kostnader och ytterst dess påverkan på det försvarsbeslut som antog 2015. I Försvarsmaktens underlag till regeringen om vindkraftsetableringen beskrivs vilka konsekvenser som ett beslut om vindkraftsetablering skulle få för försvar. Där anges tre möjliga alternativ för den verksamhetens framtid om det skulle ske en vindkraftsetablering. Följande alternativ anges: Att den verksamheten stannar kvar i men att övningar sker i . Att hela den verksamheten omlokaliseras till . Att den verksamheten inklusive övningarna stannar kvar i men att övningsområdet delvis flyttas till internationellt vatten. Det konstateras vidare att en etablering skulle få negativa konsekvenser för flygvapnets övningsmöjligheter och för FMV:s och provverksamhet för modifierad och nyutvecklad materiel. Det är allvarligt att det svenska försvarets operativa förmåga riskerar att påverkas negativt i då står inför allt större säkerhetspolitiska utmaningar. Det försvarsbeslut som fattades i bred politisk enighet och som började genomföras utgår från åtgärder som ska ge högre operativ förmåga här och och som stärker nationella försvar. Regeringen måste därför noggrant beakta de negativa konsekvenser som en eventuell vindkraftsetablering i skulle få för försvarsförmåga. Med anledning av ovanstående vill jag fråga försvarsminister : Vilka konsekvenser i fråga om kostnader och operativ förmåga bedömer försvarsministern att en eventuell vindkraftsetablering skulle få om försvarets i verksamhet i helt måste omlokaliseras till på grund av försämrade övningsmöjligheter i ?
fr · H3111424 · 2016-06-30 00:00:00 — Fråga 2015/16:1424 Vindkraftsetablering och flytt av marinens övningar från till av (M) till Försvarsminister (S) Jag har tidigare ställt frågan till försvarsministern om hur en vindkraftsetablering i skulle påverka Försvarsmaktens möjligheter att öva. I det svar jag fick från miljöminister står att ärendet är omfattande och berör en rad olika intressen och att det bereds inom . Just på grund av att särskilt försvarsintresset riskeras att påverkas negativt är det centralt att det verkligen görs en grundlig konsekvensanalys av hur en eventuell vindkraftsetablering skulle drabba olika delar av Försvarsmakten när det gäller möjligheter att öva, kostnader och ytterst dess påverkan på det försvarsbeslut som antog 2015. I Försvarsmaktens underlag till regeringen om vindkraftsetableringen beskrivs vilka konsekvenser som ett beslut om vindkraftsetablering skulle få för försvar. Där anges tre möjliga alternativ för den verksamhetens framtid om det skulle ske en vindkraftsetablering. Följande alternativ anges: Att den verksamheten stannar kvar i men att övningar sker i . Att hela den verksamheten omlokaliseras till . Att den verksamheten inklusive övningarna stannar kvar i men att övningsområdet delvis flyttas till internationellt vatten. Det konstateras vidare att en etablering skulle få negativa konsekvenser för flygvapnets övningsmöjligheter och för FMV:s och provverksamhet för modifierad och nyutvecklad materiel. Det är allvarligt att det svenska försvarets operativa förmåga riskerar att påverkas negativt i då står inför allt större säkerhetspolitiska utmaningar. Det försvarsbeslut som fattades i bred politisk enighet och som började genomföras utgår från åtgärder som ska ge högre operativ förmåga här och och som stärker nationella försvar. Regeringen måste därför noggrant beakta de negativa konsekvenser som en eventuell vindkraftsetablering i skulle få för försvarsförmåga. Med anledning av ovanstående vill jag fråga försvarsminister : Vilka konsekvenser i fråga om kostnader och operativ förmåga bedömer försvarsministern att en eventuell vindkraftsetablering skulle få om försvarets verksamhet stannar kvar i men att övningarna sker i ?
fr · H3111425 · 2016-06-30 00:00:00 — Fråga 2015/16:1425 Vindkraftsetablering och en flytt av marinens övningsområde i av (M) till Försvarsminister (S) Jag har tidigare ställt frågan till försvarsministern om hur en vindkraftsetablering i skulle påverka Försvarsmaktens möjligheter att öva. I det svar jag fick från miljöminister står att ärendet är omfattande och berör en rad olika intressen och att det bereds inom . Just på grund av att särskilt försvarsintresset riskeras att påverkas negativt är det centralt att det verkligen görs en grundlig konsekvensanalys av hur en eventuell vindkraftsetablering skulle drabba olika delar av Försvarsmakten när det gäller möjligheter att öva, kostnader och ytterst dess påverkan på det försvarsbeslut som antog 2015. I Försvarsmaktens underlag till regeringen om vindkraftsetableringen beskrivs vilka konsekvenser som ett beslut om vindkraftsetablering skulle få för försvar. Där anges tre möjliga alternativ för den verksamhetens framtid om det skulle ske en vindkraftsetablering. Följande alternativ anges: Att den verksamheten stannar kvar i men att övningar sker i . Att hela den verksamheten omlokaliseras till . Att den verksamheten inklusive övningarna stannar kvar i men att övningsområdet delvis flyttas till internationellt vatten. Det konstateras vidare att en etablering skulle få negativa konsekvenser för flygvapnets övningsmöjligheter och för FMV:s och provverksamhet för modifierad och nyutvecklad materiel. Det är allvarligt att det svenska försvarets operativa förmåga riskerar att påverkas negativt i då står inför allt större säkerhetspolitiska utmaningar. Det försvarsbeslut som fattades i bred politisk enighet och som började genomföras utgår från åtgärder som ska ge högre operativ förmåga här och och som stärker nationella försvar. Regeringen måste därför noggrant beakta de negativa konsekvenser som en eventuell vindkraftsetablering i skulle få för försvarsförmåga. Med anledning av ovanstående vill jag fråga försvarsminister : Vilka konsekvenser i fråga om kostnader och operativ förmåga bedömer försvarsministern att en eventuell vindkraftsetablering skulle få om försvarets verksamhet stannar kvar i men övningsområdet delvis måste flyttas till internationellt vatten?
fr · H3111426 · 2016-06-30 00:00:00 — Fråga 2015/16:1426 Vindkraftsetablering och försvarets flygverksamhet i av (M) till Försvarsminister (S) Jag har tidigare ställt frågan till försvarsministern om hur en vindkraftsetablering i skulle påverka Försvarsmaktens möjligheter att öva. I det svar jag fick från miljöminister står att ärendet är omfattande och berör en rad olika intressen och att det bereds inom . Just på grund av att särskilt försvarsintresset riskeras att påverkas negativt är det centralt att det verkligen görs en grundlig konsekvensanalys av hur en eventuell vindkraftsetablering skulle drabba olika delar av Försvarsmakten när det gäller möjligheter att öva, kostnader och ytterst dess påverkan på det försvarsbeslut som antog 2015. I Försvarsmaktens underlag till regeringen om vindkraftsetableringen beskrivs vilka konsekvenser som ett beslut om vindkraftsetablering skulle få för försvar. Där anges tre möjliga alternativ för den verksamhetens framtid om det skulle ske en vindkraftsetablering. Följande alternativ anges: Att den verksamheten stannar kvar i men att övningar sker i . Att hela den verksamheten omlokaliseras till . Att den verksamheten inklusive övningarna stannar kvar i men att övningsområdet delvis flyttas till internationellt vatten. Det konstateras vidare att en etablering skulle få negativa konsekvenser för flygvapnets övningsmöjligheter och för FMV:s och provverksamhet för modifierad och nyutvecklad materiel. Det är allvarligt att det svenska försvarets operativa förmåga riskerar att påverkas negativt i då står inför allt större säkerhetspolitiska utmaningar. Det försvarsbeslut som fattades i bred politisk enighet och som började genomföras utgår från åtgärder som ska ge högre operativ förmåga här och och som stärker nationella försvar. Regeringen måste därför noggrant beakta de negativa konsekvenser som en eventuell vindkraftsetablering i skulle få för försvarsförmåga. Med anledning av ovanstående vill jag fråga försvarsminister : Vilka konsekvenser i fråga om kostnader och operativ förmåga bedömer försvarsministern att en eventuell vindkraftsetablering skulle få för försvarets flygverksamhet i ?
fr · H3111427 · 2016-06-30 00:00:00 — Fråga 2015/16:1427 Vindkraftsetablering och dess påverkan på FMV:s och provverksamhet av (M) till Försvarsminister (S) Jag har tidigare ställt frågan till försvarsministern om hur en vindkraftsetablering i skulle påverka Försvarsmaktens möjligheter att öva. I det svar jag fick från miljöminister står att ärendet är omfattande och berör en rad olika intressen och att det bereds inom . Just på grund av att särskilt försvarsintresset riskeras att påverkas negativt är det centralt att det verkligen görs en grundlig konsekvensanalys av hur en eventuell vindkraftsetablering skulle drabba olika delar av Försvarsmakten när det gäller möjligheter att öva, kostnader och ytterst dess påverkan på det försvarsbeslut som antog 2015. I Försvarsmaktens underlag till regeringen om vindkraftsetableringen beskrivs vilka konsekvenser som ett beslut om vindkraftsetablering skulle få för försvar. Där anges tre möjliga alternativ för den verksamhetens framtid om det skulle ske en vindkraftsetablering. Följande alternativ anges: Att den verksamheten stannar kvar i men att övningar sker i . Att hela den verksamheten omlokaliseras till . Att den verksamheten inklusive övningarna stannar kvar i men att övningsområdet delvis flyttas till internationellt vatten. Det konstateras vidare att en etablering skulle få negativa konsekvenser för flygvapnets övningsmöjligheter och för FMV:s och provverksamhet för modifierad och nyutvecklad materiel. Det är allvarligt att det svenska försvarets operativa förmåga riskerar att påverkas negativt i då står inför allt större säkerhetspolitiska utmaningar. Det försvarsbeslut som fattades i bred politisk enighet och som började genomföras utgår från åtgärder som ska ge högre operativ förmåga här och och som stärker nationella försvar. Regeringen måste därför noggrant beakta de negativa konsekvenser som en eventuell vindkraftsetablering i skulle få för försvarsförmåga. Med anledning av ovanstående vill jag fråga försvarsminister : Vilka konsekvenser bedömer försvarsministern att en eventuell vindkraftsetablering skulle få för FMV:s och provverksamhet för modifierad och nyutvecklad materiel?
fr · H3111428 · 2016-06-30 00:00:00 — Fråga 2015/16:1428 Lagrådets kritik gällande ny upphandlingslagstiftning av (M) till Statsrådet (S) yttrade sig Lagrådet över en remiss om ett nytt regelverk för upphandling. Lagrådets kritik var synnerligen omfattande. överlämnade regeringen en ny remiss – Miljö-, social- och arbetsrättsliga hänsyn vid upphandling – till Lagrådet . När Lagrådet yttrade sig över den stod det klart att regeringen inte tagit hänsyn till Lagrådets kritik av . Detta konstaterade även Lagrådet: ”Den nya remissen bygger på förslagen i den första remissen och Lagrådets yttrande över den har inte beaktats.” Inte heller i propositionen, som beslutades men expedierades först , har man beaktat Lagrådets kritik. Min fråga till statsrådet är därför: Varför har statsrådet och regeringen inte beaktat Lagrådets mycket omfattande kritik?
frs · H3121230 · 2016-06-01 00:00:00 — N2016/03706/SB Svar på fråga 2015/16:1230 av (M) Säkerheten kring tv- och radiomaster har frågat statsrådet vilka åtgärder han avser vidta för att stärka säkerheten kring viktiga tv- och radiomaster. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Jag ser givetvis mycket allvarligt på det som hänt. Jag kan samtidig konstatera att ABs nät är byggt så att det är överlappande vilket skapar redundans i utsändningen av information till allmänheten. För de samhällsviktiga funktionerna innebar den inbyggda redundansen tillsammans med snabba utryckningstid att en majoritet av de boende i det berörda området, trots skadorna på infrastrukturen, hade kunnat ta emot ett Viktigt Meddelande till Allmänheten (VMA) om det hade behövts. har att bedöma säkerhetsbehovet för varje skyddsobjekt man ansvarar för. Bolaget har , verksamheten bedrivits, blivit utsatt för omfattande skadegörelse. Det gör givetvis att styrelse och ledning måste ta ställning till vilka åtgärder som krävs framöver, eftersom det är så ansvaret mellan ägare och bolag är fördelat.
frs · H3121248 · 2016-06-01 00:00:00 — Dnr N2016/03634/FJR Svar på fråga 2015/16:1248 av (M) Kameraövervakning på fiskefartyg har frågat mig om jag har initierat ett arbete som rör införandet av kameraövervakning ombord på svenska fiskefartyg. I och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 om den gemensamma fiskeripolitiken fastslogs att man inom unionen skulle göra en gradvis övergång från att reglera vad som landas till att istället reglera det som faktiskt fångas av fiskarna. Förordningen slår fast att EU:s fiskefartyg ska omfattas av en landningsskyldighet som ska införas stegvis för alla arter som omfattas av kvotbegränsningar, med vissa undantag som anges i förordningen. Införandet av landningsskyldigheten innebär alltså i princip att alla fångster måste tas i land. Processen påbörjades och ska vara genomfört i alla fisken och områden . En viktig förutsättning för att den nya fiskeförvaltningen med landningsskyldighet ska fungera är att det finns ett effektivt kontrollsystem. Den största utmaningen är att kunna kontrollera vad som händer ombord på fiskefartygen ute till havs. håller på att göra en utvärdering av hur väl anpassad EU:s nuvarande kontrollförordning är till den gemensamma fiskeripolitiken. Enligt uppgift ska utvärderingen presenteras . Det finns alltså inga indikationer vare sig på vilka förändringar kommissionen kommer att föreslå i nuvarande regelverk eller på att kommissionen har för avsikt att föreslå kameraövervakning som ett obligatoriskt kontrollverktyg på EU-nivå. Det finns heller inga konkreta förslag på eventuella förändringar av det svenska kontrollregelverket. Regeringen följer givetvis arbete och för även en löpande dialog om den svenska fiskerikontrollen med i första hand Havs- och vattenmyndigheten, som är ansvarig myndighet på området.
frs · H3121252 · 2016-06-01 00:00:00 — Dnr Ju2016/04001/ Svar på fråga 2015/16:1252 av (C) Schablonisering av särskilda bidrag till ensamkommande barn har frågat mig om jag avser att schablonisera bidragen till ensamkommande barn eller på annat sätt lösa de problem som hon menar finns när det gäller utbetalningar av särskilda bidrag till ensamkommande barn. Särskilda bidrag till ensamkommande barn söks av barnets gode man. Syftet med bidraget är att ge sökande ersättning för att täcka kostnaderna för ett individuellt angeläget behov. Detta gör att det är svårt att schablonisera ersättningen. En schablonisering innebär att det finns risk att ersättning betalas ut när det inte finns ett angeläget behov, som de asylsökande som har ett större behov riskerar att inte får tillräckligt hög ersättning. kom det exceptionellt många ensamkommande barn till och detta har påverkat administration av ersättningar. Myndigheten har därför nyanställt personal för att kunna hantera alla former av ersättningar både till enskilda och till kommuner och landsting. Myndigheten har även vidtagit organisatoriska förändringar för att effektivisera hanteringen.
frs · H3121253 · 2016-06-01 00:00:00 — Svar på fråga 2015/16:1253 av (L) Reserekommendationer till Somaliland har frågat mig om jag ämnar lätta på avrådan för Somaliland. Om säkerhetsläget i ett land eller delar av ett land är allvarligt påverkat kan gå ut med en avrådan från resor. Beslut om avrådan fattas av och civilrättsliga ärenden, i samråd med berörd utlandsmyndighet och geografisk enhet på . Det är säkerhetsläget för den enskilde som står i fokus för bedömningarna. Hänsyn tas inte till politiska, ekonomiska, kommersiella eller andra aspekter. En avrådan är endast en rekommendation till svenska resenärer och utgör en signal om hur ser på säkerhetssituationen i ett land. följer utvecklingen i och gör kontinuer-liga bedömningar av säkerhetsläget, vilket är fortsatt allvarligt i hela landet. Därför avråder från alla resor till och uppmanar även de svenska medborgare som befinner sig i landet att lämna det. Ambassaden i bedömer att säkerhetsläget i och Berbera är bättre än i övriga landet. är säkerhetssituationen fortsatt besvärlig och ambassadens tidigare reseinformation har förtydligats med att gällande avrådan fortsatt omfattar hela landet, inklusive och Berbera. Avrådan justeras när så bedöms motiverat. Ambassaden och fortsätter att kontinuerligt följa säkerhetsläget och utvecklingen i hela landet.
frs · H3121254 · 2016-06-01 00:00:00 — Svar på fråga 2015/16:1254 av (L) Muslimska staters avstängning av HBTQ-organisationer till har frågat mig på vilket sätt jag kommer att arbeta för att HBTQ-grupperna tillåts delta i om hiv/aids i Jag delar bestörtning över att ett 20-tal organisationer har utestängts från deltagande vid högnivåmötet . Jag vill understryka att EU och andra aktörer agerade snabbt i frågan. EU har bland annat i ett brev uppmanat generalförsamlingens president att delge mer information om vilka länder som motsatt sig deltagandet av specifika organisationer och på vilka grunder. Regeringen står starkt upp för civilsamhällets deltagande i FN i olika sammanhang. Det görs genom att bejaka FN-ackreditering och genom att försvara civilsamhällesrepresentanters rätt. Det görs också genom att regeringen återkommande inkluderar representanter från det civila samhället i svenska delegationer till stora FN-möten. Främjande av allas åtnjutande av mänskliga rättigheter i allmänhet och sexuella och reproduktiva rättigheter i synnerhet är en högt prioriterad fråga för regeringen och en central del av vår feministiska utrikes- och utvecklingspolitik. Att HBTQ-organisationer utestängs är mycket allvarligt. Deras deltagande är viktigt ur ett rättighetsperspektiv, men också mot bakgrund av att dessa organisationer i hög grad berörs av hiv/aids och kan mer om problemen och lösningarna än många andra. CSO-deltagande i högnivåkonferenser i FN regleras i modalitetsresolutioner som innehåller en skrivning som innebär att presidenten för generalförsamlingen gör en lista över organisationer och sedan konsulterar medlemsstaterna som tillåts ha invändningar (i praktiken närmast ett veto) utan att ange skäl för detta. och likasinnade länder arbetar hårt för att få bort liknande skrivningar och därigenom öka möjligheten för civilsamhället att delta i högnivåmöten. Till högnivåmötet har bjudit in fem organisationer att ingå i den svenska delegationen (RFSL, , , och ) och planerar även att bidra med medel för att möjliggöra deras deltagande. Vi uppmuntrar också andra länder att ta med CSO-deltagare i sina nationella delegationer. kommer självklart fortsätta att ta upp frågan om de utestängda organisationerna på olika nivåer inför högnivåmötet. Jag kan försäkra att regeringen tar frågan på största allvar och använder de möjligheter som står till buds för att alla relevanta organisationer ska få möjlighet att delta i om hiv/aids och andra kommande högnivåmöten.
frs · H3121255 · 2016-06-01 00:00:00 — Svar på fråga 2015/16:1255 av (L) Bistånd till Somaliland har frågat mig om jag tänker ta initiativ för att stödja den goda demokratiska utvecklingen i Somaliland genom att ansluta sig till och starta ett svenskt biståndskontor i huvudstaden . har mer än fördubblat sitt bistånd till . Fokus ligger på demokrati och MR, mänsklig säkerhet och försörjning, samt hälsa och jämställdhet. Det svenska biståndet kommer genom strategin även Somaliland till del. På demokratiområdet kan särskilt nämnas stöd till att etablera röstlängd i Somaliland inför de kommande valen. stödjer även civilsamhället i Somaliland genom att utveckla kontakt och samarbete mellan svensk-somaliska föreningar och föreningar inom bl.a. demokratisering, mänskliga rättigheter, och jämställdhet. Detta samarbete stöds via Forum Syd, som har ett kontor i . Regeringen beslutar genom strategier för utvecklingssamarbete om inriktningen för det svenska biståndet. Utifrån dessa avgör Sida hur biståndet ska kanaliseras. Sida har i valt att använda , som kompletterar . Sida kanaliserar även medel genom . Svensk ambassadpersonal besöker regelbundet. Regeringen har dock inte för avsikt att inrätta permanent närvaro i .
frs · H3121256 · 2016-06-01 00:00:00 — Dnr Fö2016/00772/MFI Svar på fråga 2015/16:1256 av (S) Utveckling av totalförsvaret har frågat mig hur jag avser gå vidare i arbetet med att utveckla ett modernt totalförsvar. I ljuset av det försämrade omvärldsläget och den ökade osäkerheten i närområdet är det prioriterat att få till stånd en modern och sammanhållen totalförsvarsplanering. Regeringens proposition Försvarspolitisk inriktning (prop. 2014/15: 109) som låg till grund för beslut (bet. 2014/15: FöU11, rskr. 2014/15:251) ger uttryck för ett tydligt totalförsvarsperspektiv. Av propositionen framgår att det enskilt viktigaste i försvarsinriktningsperioden –2020 är att höja den operativa förmågan i krigsförbanden och att säkerställa den samlade förmågan i totalförsvaret. Som ett led i den försvarspolitiska inriktningen beslutade regeringen om uppdrag och anvisningar för myndigheter i totalförsvaret. Besluten innebär i korthet följande. Samtliga myndigheter som har ett särskilt ansvar inför och vid höjd beredskap ska återuppta planering för höjd beredskap och lämna en första redovisning av planeringsarbetet till regeringen. Med utgångspunkt i en helhetssyn som omfattar hela hotskalan, ett gemensamt regelverk och en sammanhållen planeringsprocess ska planeringen samordnas såväl med Försvarsmaktens försvarsplanering som med planeringen för fredstida krissituationer. Enligt särskilda anvisningar för Försvarsmaktens försvarsplanering ska Försvarsmakten med stöd av Myndigheten för samhällsskydd och beredskap möjligt ge berörda myndigheter tillgång till relevanta delar av planeringen avseende väpnat angrepp. Försvarsmakten och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap ska redovisa ett förslag till en grundsyn för totalförsvarsplanering som ska omfatta principer för samordning, prioriteringar och resursförstärkningar inför och under höjd beredskap och ytterst i krig. Vidare ska Försvarsmakten och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap göra en bedömning av Försvarsmaktens behov av stöd från andra myndigheter och en bedömning av myndigheternas möjligheter att tillhandahålla stöd. Med utgångspunkt i de underlag som myndigheterna ska lämna till regeringen avser regeringen återkomma med närmare anvisningar för arbetet med en modern och sammanhållen totalförsvarsplanering. Den senaste tidens händelser som nämner belyser sårbarheter i samhället som regeringen tar på största allvar. Det är av stor vikt att ägarna till den drabbade infrastrukturen vidtar lämpliga skyddsåtgärder och har nödvändig förmåga att motstå och hantera störningar för att vidmakthålla funktionaliteten i de tjänster som de tillhandahåller. Regeringen har en löpande dialog med relevanta myndigheter och kommer att hålla sig informerad om resultaten av de utredningar som följer. I ett mer långsiktigt perspektiv ingår dessa typer av utmaningar och hot i den sammanhållna totalförsvarsplanering som har påbörjats.