ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H3111303 · 2016-05-30 00:00:00 — Fråga 2015/16:1303 Flyttning av skeppsvrak och ägarlösa båtar av (L) till Miljöminister (MP) Regeringen uppdrog åt Statskontoret att utreda och lämna förslag på vem som bör ha rätt eller skyldighet att omhänderta, sanera och flytta skeppsvrak och ägarlösa båtar. Statskontoret kom med en rapport . Ett pm togs fram på 2012. har därefter i promemorian om flyttning av båtar och skrotbåtar lämnat förslag till en ny lag om flyttning av båtar i vissa fall. anser i detta pm att det finns ett behov av kompletterande lagstiftning som ger staten eller en kommun en tydlig befogenhet att flytta en båt i de fall där detta kan anses nödvändigt. En ny lag bör även fastställa tillfredsställande och enhetliga rutiner för hur flyttningen ska ske och vilka åtgärder som ska vidtas för skrotbåtar respektive andra båtar innan äganderätten kan övergå till staten eller en kommun. En jämförelse kan göras med lagen (1982:129) om flyttning av fordon i vissa fall som ger statliga och kommunala myndigheter rätt att under särskilda omständigheter flytta ett fordon utan ägarens medgivande. Promemorian har remissbehandlats (dnr M2012/1824/R) och är nu under övervägande i Miljö- och . Det är angeläget att gå vidare med detta då det är ett återkommande problem för kommuner med hamnar där det ligger till exempel avställda fiskebåtar som riskerar att sjunka eller har sjunkit vid kaj. Förutom att båten måste bärgas, vilket är kostsamt i sig, finns stor risk att miljöfarligt avfall läcker ut i hamnbassängen. Kommunerna känner sig maktlösa då det inte är möjligt att med laglig rätt flytta båtarna utan ägarens medgivande. Det kan anses som egenmäktigt förfarande och kommunen kan bli skyldig att reparera eventuella skador som åsamkas av flytten om man ändå väljer att genomföra en sådan. Regelverket bör ändras så att kommunen har möjlighet att besluta om flytt av båtar som utgör en risk. Med hänvisning till detta vill jag fråga miljöminister : Vilka åtgärder avser miljöministern att vidta för att få fungerande regelverk på plats som ger kommunen möjlighet att flytta båtar som utgör en risk och finns det någon aktuell tidsplan för detta?
fr · H3111304 · 2016-05-31 00:00:00 — Fråga 2015/16:1304 Antibiotika i det offentliga köket av (M) till Statsrådet (S) presenterade Världsnaturfonden (WWF) sin köttguide. Där rankas kött, ägg och mjölkprodukter från olika delar av världen för sin miljö- och klimatpåverkan. Nytt är att antibiotikaanvändning vid produktionen vägs in i rankningen. En stor del av det kött som importeras från övriga EU och resten av världen får underkänt av WWF på grund av en överdriven antibiotikaanvändning. Bland annat pekas asiatisk kyckling ut som ett stort problem. I till exempel den thailändska fjäderfäproduktionen är antibiotikaanvändningen omfattande och används förebyggande i foder. Överanvändningen av antibiotika i länder som har orsakat en kris i sjukvården, och många människor dör av sjukdomar som har kunnat behandlas med en enkel antibiotikakur. Kyckling som producerats i är billig och används i stor utsträckning i våra offentliga kök. Utöver att det ger ekonomiska incitament för en fortsatt överdriven användning av antibiotika utanför EU, ställs svenska animalieproducenter inför stora svårigheter att konkurrera. Genom att verka för ett EU-gemensamt krafttag mot överanvändning av antibiotika i animalieproduktionen, kan vi stärka de svenska producenternas konkurrenskraft och rädda liv. En viktig faktor för det bör vara att minska den offentliga konsumtionen av asiatiskt, antibiotikastint kycklingkött. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder har statsrådet för avsikt att vidta för att minska konsumtionen i de offentliga köken av kyckling som fötts upp med antibiotika?
fr · H3111305 · 2016-05-31 00:00:00 — Fråga 2015/16:1305 Krav på bistånd till av (L) till Statsrådet (MP) Mitt på ligger Somaliland, som var ett brittiskt protektorat, Brittiska Somaliland, då landet blev en självständig stat erkänd av över trettiotalet länder, däribland och . Sedan gick landet upp i den nya staten . Krig bröt ut och stora flyktingvågor skapades efter massiva bombanfall mot Somaliland från regimen i . Somaliland förklarade sig självständigt från och har flera val hållits som berömts av internationella valobservatörer på plats. Somaliland är ännu inte erkänt av omvärlden men har genomfört flera godkända val, har en president, ministrar, olika politiska partier, pass, parlament och valuta. Denna goda demokratiska utveckling måste stödjas i en del av som annars kantas av oro, terrorism, diktatur och fattigdom, och det är av yttersta vikt att regimen i inte tillåts stå i vägen. är en stor biståndsgivare till . Ett sätt för att trycka på för att Somalilands demokratiska framgångar inte ska saboteras av den somaliska regeringen är att använda biståndspolitiken. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : Är statsrådet beredd att vidta åtgärder från svenskt håll för att genom biståndet sätta press på att respektera Somalilands demokratiska framgångar?
fr · H3111306 · 2016-05-31 00:00:00 — Fråga 2015/16:1306 Skyddsrum av (M) till Statsrådet (S) I finns det ca 65 000 skyddsrum. Dessa är en viktig och grundläggande del i civilförsvaret. När ett skyddsrum är byggt överlåts det på fastighetsägaren att förvalta och vårda det. Fastighetsägaren får, så länge det inte påverkar skyddsrummets funktion eller förhindrar iordningsställande, använda det i fredstid till i princip vad som helst. För att säkerställa skyddsrummens kvalitet och användbarhet genomförs kontroller av skyddsrummen av staten. Den normgivande och övervakande myndigheten är Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB). Med den nuvarande takten beräknas det dock ta innan MSB har kontrollerat alla skyddsrum. Myndigheten behöver tydliga direktiv om att prioritera kontrollen av skyddsrummen. För att klara av denna uppgift behövs nödvändiga resurser. har MSB ca till sitt förfogande. Pengar som förutom skyddsrumskontroller även ska täcka bland annat upprätthållande av ett skyddsrumsregister, forskning, administration och informationsverksamhet. Med anledning av det ovannämnda är min fråga till statsrådet : Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för att säkerställa att 65 000 skyddsrum kan kontrolleras mer regelbundet, och hur ämnar statsrådet säkerställa att MSB får de direktiv och resurser myndigheten behöver?
frs · H3121054 · 2016-05-18 00:00:00 — Dnr Ju2016/03284/ Svar på fråga 2015/16:1054 av (M) Medicinska åldersbedömningar i asylprocessen har frågat mig om jag anser att vi som en följd av kunskapsöversyn ska upphöra med de medicinska åldersbedömningar som förekommer i eller om vi istället ska försöka se till att dessa metoder används i större utsträckning, i avvaktan på att vi har en ny säkrare metod på plats. Inledningsvis kan det konstateras att det har varit svårt att få medicinska åldersbedömningar genomförda, bland annat beroende på brist på anbud från relevanta utförare. rekommendationer för hur medicinska åldersbedömningar bör utföras har inte fungerat i praktiken. Det är därför angeläget att finna en bättre ordning för hur sådana ska kunna genomföras. Tillförlitliga metoder är av stor vikt när det gäller hur medicinska åldersbedömningar ska genomföras. Det är angeläget att de skyndsamt kommer igång. Regeringen ser därför att det finns ett behov av att se över de metoder för medicinska åldersbedömningar som används - utifrån aktuell forskning, beprövad erfarenhet och med beaktande av behovet av rättsäkerhet och de särskilda rättigheter som barn har enligt internationella konventionsåtaganden. Regeringen har höjt ambitionsnivån när det gäller åldersbedömningar. har, utifrån ett uppdrag i regleringsbrevet , redovisat vidtagna och planerade åtgärder för att i ökad utsträckning bedöma åldern på ensamkommande barn vid registrering och prövning. Genom att bland annat införa en omarbetad skyddsprocess har man skapat bättre förutsättningar för att tidigt samla in ett bredare underlag om barnets identitet och ålder. har också genom ett antal kvalitetshöjande insatser stärkt sin förmåga att göra initiala åldersregistreringar. Det handlar till exempel om förbättrat handboksstöd och samtalsmall för handläggningsbeslut om ändrad ålder. Vidare pågår ett intensivt arbete inom för att finna en ordning så att fler medicinska åldersbedömningar av asylsökande kan genomföras. I det arbetet ingår bland annat att se över processen och överväga vilken myndighet som ska vara ansvarig för åldersbedömningar. Regeringen avser att återkomma i denna fråga . har också påbörjat ett arbete med att utreda förutsättningarna för att genomföra åldersbedömningar i ett tidigare skede av asylprocessen än vad som sker . Regeringen avser att återkomma till även i denna fråga.
frs · H3121133 · 2016-05-04 00:00:00 — Dnr S2016/02970/FST Barn-, äldre- och jämställdhetsministern Svar på fråga 2015/16:1133 av (M) Löften om bemanning i äldreomsorgen har frågat mig vilka nya konkreta åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa att löften om utlovade 4 000 undersköterskor i äldreomsorgen åtföljs av nya resurser, så att satsningen finansieras fullt ut utan att använda lånade pengar eller resurser som tas exempelvis från demenslyft och måltidslyft för äldre. Regeringen avsätter 2016–2018 för att öka bemanningen med målet att höja kvaliteten inom äldreomsorgen, öka tryggheten för de äldre samt förbättra förutsättningarna för en jämställd, likvärdig och jämlik äldreomsorg i hela landet. Äldre personer i behov av vård och omsorg ska kunna lita på att vården och omsorgen är av god kvalitet och att det finns tillräckligt med personal med lämplig utbildning och erfarenhet för att utföra den. Många av de centrala faktorer som påverkar kvaliteten och effektiviteten inom äldreomsorgen är relaterade till bemanningen och tillgången till personal. Regeringens satsning består därför i att öka bemanningen inom äldreomsorgen. En ökad bemanning inom äldreomsorgen kan skapa utrymme för personalen att tillbringa med den äldre, men också ge större möjligheter för personalen att bidra till en gemensam utveckling av verksamheten. På så sätt kan satsningen bidra till att skapa trygghet och öka kvaliteten för de äldre. Att öka bemanningen kan också förväntas bidra till en förbättrad arbetsmiljö för personalen. Regeringen har även meddelat att den kommer föreslå att kommuner och landsting permanent tillförs . Tillskottet möjliggör för kommunerna att anställa fler i välfärdens verksamheter. Regeringen skapar genom att föreslå detta permanenta resurstillskott långsiktiga planeringsförutsättningar för kommunerna och landstingen. De extra 10 miljarderna ska inledningsvis särskilt stötta de kommuner och landsting som har störst behov av investeringar när växer. De välfärdsmiljarder som presenteras är ett av de största tillskotten till kommunerna sedan det generella statsbidraget infördes . Tillsammans med redan genomförda investeringar motsvarar regeringens och ökade tillskott till kommuner och landsting en möjlig ökning på över 30 000 sysselsatta i välfärden.
frs · H3121134 · 2016-05-04 00:00:00 — Dnr Ku2016/01014/MF Svar på fråga 2015/16:1134 av (S) Alkoholkonsumtion i tv har frågat mig vad jag gör för att motverka glorifieringen av alkohol och alkoholkonsumtion i SVT. Reklam för alkoholdrycker i tv är förbjudet enligt alkohollagen. Enligt radio- och tv-lagen får det inte förekomma produktplacering av alkoholdrycker i tv-program. Program får inte heller sponsras av någon vars huvudsakliga verksamhet är att tillverka eller sälja alkoholdrycker. I SVT:s sändningstillstånd finns villkor om att programbolaget ska ta hänsyn till televisionens särskilda genomslagskraft när det gäller programmens utformning samt tiden för sändning av programmen (genomslagskraftsbestämmelsen). När ett program har sänts kan och tv med tillämpning av genomslagskraftsbestämmelsen pröva i efterhand hur konsumtionen av alkohol speglats i programmet. Enligt nämndens praxis innebär genomlagskraftsbestämmelsen ett krav på varsamhet vid speglingen av bruket av alkohol, tobak och narkotika. Jag delar uppfattning att vi politiker inte ska lägga oss i SVT:s programinnehåll. Det är uppgift att övervaka hur SVT efterlever de villkor som gäller för sändningarna.
frs · H3121135 · 2016-05-04 00:00:00 — Dnr U2016/02027/S Svar på fråga 2015/16:1135 av (M) Privatekonomi i skolan har frågat mig om jag tänker verka för en obligatorisk kurs i privatekonomi i . Jag delar åsikt om att kunskaper i hur man hanterar sin egen ekonomi och vikten av att kunna planera långsiktigt är en grundförut-sättning för att kunna klara sig på egen hand. Skolans värdegrund och uppdrag bygger på att undervisningen i grund-skolan ska bedrivas i demokratiska former och förbereda eleverna för att aktivt delta i samhällslivet. Undervisningen ska enligt läroplanen utveckla elevernas förmåga att ta ett personligt ansvar. Skolan har i uppdrag att överföra grundläggande värden och främja elevernas lärande för att därigenom förbereda dem för att leva och verka i samhället. Skolan ska förmedla de mer beständiga kunskaper som utgör den gemensamma referensram alla i samhället behöver. Privatekonomi är en mycket viktig fråga och som även återfinns i styrdokumenten för . I behandlas frågor som rör privatekonomi i ämnet hem- och konsumentkunskap och i ämnet samhällskunskap. Livet i hem och familj har en central betydelse för människan. Våra vanor i hemmet påverkar såväl individens och familjens välbefinnande som samhället och naturen. Kunskaper om konsumentfrågor ger människor viktiga verktyg för att skapa en fungerande vardag och kunna göra medvetna val som konsumenter med hänsyn till hälsa, ekonomi och miljö. I kursplanen för ämnet hem- och konsumentkunskap anges i syftet med ämnet bl.a. att eleverna ska ges möjlighet att utveckla en medvetenhet om vilka konsekvenser valen i hushållen får för hälsa och välbefinnande. Av kursplanen för hem- och konsumentkunskap framgår vidare att eleverna ska ges möjlighet till att utveckla kunskaper om ekonomi och konsumtion. I årskurs 7–9 ska bl.a. frågor som rör ungas privatekonomi, att låna pengar och handla på kredit, hushållets ekonomi och att beräkna kostnaden för boende samt konsumenters rättigheter och skyldigheter behandlas. På så sätt ska eleverna ges förutsättningar att göra välgrundade val när det gäller privatekonomi och kunna hantera olika problem och situationer som en ung konsument kan ställas inför. I samhällskunskap behandlas frågor som rör samhällsresurser och fördelning såsom till exempel privatekonomi och relationen till arbete, inkomst och konsumtion och det offentligas ekonomi och skatter. Sammantaget anser jag att det redan framgår av gällande styrdokument att eleverna ska få kunskaper om konsumentfrågor för att kunna göra medvetna val som konsumenter med hänsyn till hälsa, ekonomi och miljö. Avslutningsvis vill jag lyfta fram att skolhuvudmannen ansvarar för att kursplanerna följs. har ett tillsynsansvar för och ska verka för att elever får goda förutsättningar för sitt lärande samt för förbättrade kunskapsresultat.
frs · H3121136 · 2016-05-03 00:00:00 — Dnr N2016/03006/KSR Svar på fråga 2015/16:1136 av (C) Osund konkurrens från offentlig verksamhet har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att sätta stopp för osund konkurrens från offentliga verksamheter. Frågan är ställd mot bakgrund av den tvätteriverksamhet som Kriminalvården bedriver. Det är självklart viktigt att följa upp och förbättra förutsättningarna för effektiv konkurrens. För att förhindra osund konkurrens från offentlig sektor gentemot näringslivet infördes särskilda regler om offentlig säljverksamhet i konkurrenslagen (2008:579). utövar tillsyn över lagen och kan väcka talan i domstol om att förbjuda en offentlig aktör att tillämpa ett konkurrenssnedvridande förfarande vid försäljning av varor eller tjänster på en marknad. Vem som helst kan uppmärksamma på konkurrensproblem som uppstår när en offentlig aktör säljer varor eller tjänster på marknaden. Om beslutar att inte ingripa i ett visst fall, kan det företag eller den företagssammanslutning som berörs av förfarandet begära att domstolen förbjuder förfarandet. Kriminalvården ska tillgodose de intagnas behov av sysselsättning. visade i sin presenterade rapport, , utbildning och behandling i svenska anstalter (2015:20), att ett stort problem med sysselsättningen i anstalt är tillgången på meningsfulla arbetsuppgifter för de intagna som underlättar deras vardag och bidrar till deras återanpassning till samhället. I att verksamheten ska anses meningsfull ligger bl.a. att det som produceras ska kunna säljas på marknaden. är det viktigt att inte konkurrensen snedvrids i onödan på marknaden. Kriminalvårdens säljverksamhet kan prövas i domstol enligt konkurrenslagstiftningen men någon sådan prövning har inte skett. Vi vet alltså inte hur domstolarna skulle döma eller besluta i det fallet, och det skulle vara fel av mig att föregripa en eventuell rättslig prövning. En väsentlig utgångspunkt när reglerna om konkurrenssnedvridande offentlig säljverksamhet infördes var enligt förarbetena (prop. 2008/09:231, s. 37) att det vid tillämpning av reglerna måste vara möjligt att ta hänsyn till andra allmänna intressen än konkurrensintresset som kan väga upp det konkurrenssnedvridande förfarandet. Bestämmelserna om offentlig säljverksamhet innehåller svåra avvägningar mellan olika intressen. De har tillämpats . Utformning av praxis kring hur bestämmelserna ska tolkas och var gränserna går måste få tillåtas att ta . Regeringen följer noga den praxis som håller på att växa fram, men ser inte anledning att ta initiativ till en ny översyn av konkurrenslagens bestämmelser om offentlig säljverksamhet.
frs · H3121137 · 2016-05-03 00:00:00 — Dnr Fi2016/01627/K Svar på fråga 2015/16:1137 av (M) Folkomröstning om framtid har, mot bakgrund av att presenterat ett diskussionsunderlag i form av en karta med färre län och landsting än , frågat hur jag ställer mig till att det kan bli folkomröstning om den nya storregion som föreslås ingå i. Som skriver i sin fråga har jag i ett tidigare svar på en skriftlig fråga (fråga 2015/16:971 Nya storregioner) betonat vikten av dialog och förankring med de län och landsting som berörs. Detta uttrycks också i kommitténs direktiv. Kommitténs arbete pågår fortfarande och jag avser inte att föregripa utredningens förslag. När det gäller befolkningens möjlighet att säga sitt i en folkomröstning kan emellertid konstateras att det i indelningslagen inte finns några sådana bestämmelser avseende indelning av landsting. Det blir därför upp till att bedöma om och i så fall hur man avser genomföra något särskilt initiativ avseende befolkningens inställning. Fullmäktige får enligt kommunallagen besluta att det som ett led i beredningen av ett ärende ska inhämtas synpunkter från befolkningen. Detta kan ske genom folkomröstning, opinionsundersökning eller något liknande förfarande. Folkinitiativ kan vidare väckas av av de röstberättigande medlemmarna. Fullmäktige ska då besluta om folkomröstning om inte minst två tredjedelar av de närvarande ledamöterna röstar emot förslaget. En folkomröstning är enbart rådgivande. Den slutliga beslutanderätten ankommer på fullmäktige. En ändrad landstingsindelning innebär också en ändrad länsindelning. Eftersom länsindelningen utgör statens indelning av sin verksamhet innebär detta att ytterligare perspektiv måste beaktas vid prövning av frågor om indelningsändring än vid en ändrad kommunindelning.
frs · H3121138 · 2016-05-04 00:00:00 — Dnr Fi2016/01628/S1 Svar på fråga 2015/16:1138 av (M) Ridsport och friskvårdsbidrag har frågat mig vilka initiativ som har tagits i frågan om att inkludera ridsport i friskvårdsförmånen. Inledningsvis måste konstateras att såsom bestämmelsen rörande friskvårdsförmånen är utformad är det avgörande om det är fråga om motionsidrott av enklare slag. Vad som är motionsidrott av enklare slag är ytterst en fråga för rättstillämpningen att avgöra. Vidare är det grundläggande syftet med friskvårdsförmånen att ge arbetsgivare möjlighet att stimulera sina anställda att motionera, då det ligger i arbetsgivarens intresse att personalen har god hälsa. Det är alltså fråga om personalvård och inte om ett stöd till olika närings- och idrottsverksamheter. Det finns i sammanhanget många aspekter att beakta, inklusive hur regleringen förhåller sig till jämställdhet och jämlikhet. Jag har sagt att frågan kommer att vara föremål för beredning . Det beskedet gäller fortfarande.
frs · H3121139 · 2016-05-03 00:00:00 — Dnr S2016/03010/FS Folkhälso-, sjukvårds- och idrottsministern Svar på fråga 2015/16:1139 av (M) framtid har frågat mig om det är mitt ställningstagande att det finns ett samband mellan stora regioner och goda vårdresultat, och vilken forskning eller utvärderingar detta ställningstagande i så fall baseras på. Jag har i en interpellationsdebatt framfört att färre och starkare regioner enligt min uppfattning är en viktig förutsättning för att svensk hälso- och sjukvård ska utvecklas på ett positivt sätt. Det är av stor vikt för att kunna upprätthålla och utveckla hög kompetens i alla delar av landet och det är nödvändigt för att vi ska kunna uppnå en jämlik vård, där alla patienter kan förvänta sig att kvaliteten och innehållet i vårderbjudandet ska vara på samma höga nivå oavsett var de är bosatta. Även kompetensförsörjning i stort ur ett längre perspektiv bedömer jag skulle gynnas av en ny indelning. Den tidigare presenterade flera kriterier för en ny läns- och regionindelning. Bland annat föreslog kommittén ett riktvärde för invånarantal på mellan en och två miljoner invånare och som inte utan starka skäl understiger en halv miljon invånare, och att varje regionkommun har minst ett universitet med betydande fasta forskningsresurser. Kommuner och Landsting lyfter också behovet av en robust regional samhällsorganisation som kan möta framtidens utmaningar såväl när det gäller tillväxt och sysselsättning som hälso- och sjukvård. har med beaktande av förslag och efter dialoger med befintliga regioner, landsting och länsstyrelser tagit fram fyra preliminära utgångspunkter för en kommande indelning. Dessa är jämnstarka regioner, kapacitet att bygga strukturer för regional utveckling, förmåga att ansvara för det regionala hälso- och sjukvårdssystemet och utgå från befintliga samverkansmönster. Med jämnstarka regioner menar kommittén t.ex. att storleken på befolkningen är en fortsatt viktig utgångspunkt eftersom det handlar om skattekraft, ekonomisk bärighet för att kunna möta behov i befolkningen och framtidens utmaningar. Jämnstarka regioner skulle även skapa en styrkemässig balans som kan underlätta både samverkan mellan landsting/regioner och samverkan med staten. Slutligen vill jag hänvisa till den presenterade utredningen om högspecialiserad vård. Utredningen framför bl.a. att kvaliteten och patientsäkerheten i hälso- och sjukvården förbättras med ökade patientvolymer per vårdenhet och per behandlare och stödjer detta på egna analyser av svensk hälso- och sjukvårdsdata och systematiska översikter av den vetenskapliga litteraturen. Även kvaliteten i den kliniska forskningen gynnas av större patientvolymer och utredningen konstaterar att färre huvudmän i form av storregioner skulle ge bättre förutsättningar att klara nivåstruktureringen av den regionala högspecialiserade vården.
frs · H3121140 · 2016-05-02 00:00:00 — Dnr N2016/03050/MRT Svar på fråga 2015/16:1140 av (M) Arbetspendling med motorcykel har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att underlätta för arbetspendling med motorcykel eller moped. Bestämmelser om parkering och avgiftsbeläggning av parkering för motorcyklar är upp till varje kommun att fastställa. Lagen (1957:259) om rätt för kommun att ta ut avgift för vissa upplåtelser av offentlig plats, m.m. reglerar kommunernas möjlighet att ta ut avgift för parkering i den omfattning som behövs för att ordna och planera trafiken. För de kommuner som inte vill ta ut parkeringsavgift för motorcyklar och moped klass I finns det möjlighet att ordna särskilda parkeringsplatser och reservera dessa för sådana fordon.