ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H311786 · 2016-02-11 00:00:00 — Fråga 2015/16:786 Utökning av den nationella stödlinjen mot radikalisering och våldsbejakande extremism av (L) till Kultur- och demokratiminister (MP) Den nationella samordnaren mot våldsbejakande extremism har, som ett av sina delförslag, prioriterat att införa en försöksverksamhet med en så kallad stödlinje, vilken Röda Korset har ansvar för. Verksamheten startade och är bemannad vardagar kl. 09.00–15.00. rapporterade att anhöriga till en flicka i ringde till polisen och Säkerhetspolisen då de misstänkte att flickan var på väg att resa till för att ansluta sig till Daish. Eftersom de anhöriga försökte ta kontakt för råd och stöd under en tidpunkt då stödtelefonen inte var bemannad hänvisades de till att återkomma. Flickans familj lyckades dock själva spåra hennes mobiltelefon, varpå hon omhändertogs av myndigheter i . Händelsen belyser vikten av att utöka stödlinjens öppettider. Stödlinjen är viktig för att snabbt och enkelt kunna stödja oroliga anhöriga och så långt det är möjligt förhindra att personer reser utomlands för att ansluta sig till terrororganisationer. Liberalerna vill att stödlinjen – genom exempelvis jourverksamhet – är öppen dygnet runt, . Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga kultur- och demokratiminister (MP): Är ministern och regeringen beredda att utöka den nationella stödlinjen mot radikalisering och våldsbejakande extremism till en dygnetrunttjänst?
fr · H311787 · 2016-02-11 00:00:00 — Fråga 2015/16:787 Musik- och av (M) till Kultur- och demokratiminister (MP) Regeringen genomför nu sin reform med till musik- och . Socialdemokraterna, väljer att satsa på kommunala kulturskolor, trots att all erfarenhet visar att detta kommer att gynna barn som redan går i kommunala kulturskolor med höga avgifter i kommuner runt storstäderna. Hur det hjälper dem som står i kö och dem som inte får tillgång till möjligheten att utöva kultur är en fråga. För det är inte föräldraavgiften som är den trånga sektorn utan just brist på resurser till verksamheten som helhet. Flera kommuner har en mycket låg avgift eller ingen avgift alls. Vi moderater har lyft fram denna fråga såväl i budgetdebatt som i debatten om betänkandet om kultur och fritid för barn och unga . Regeringen har trots den fällda budgeten haft på sig att klargöra hur denna satsning ska komma fler barn och unga till del. Med anledning av ovanstående vill jag fråga kultur- och demokratiministern: Vilka sakliga skäl ligger bakom sänkningen av musik- och kulturskoleavgifter i kommunerna på , och vilka åtgärder tänker ministern vidta för att komma till rätta med bristen på resurser i denna verksamhet så att fler barn och unga kan få tillgång till musikskolorna och skolorna kan få fler lärare och fler instrument?
fr · H311788 · 2016-02-11 00:00:00 — Fråga 2015/16:788 Kristna som trakasseras på asylboenden av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Det blir dessvärre allt vanligare att vi genom medierna får larm om kristna som trakasseras för sin tros skull på asylboenden. Det finns också berättelser om personer som inte vågar berätta om sin tro på grund av rädsla för att utsättas för hot och trakasserier – en utveckling som är allt annat än trevlig för oss som land men framför allt inte för den som drabbas. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Avser ministern att vidta åtgärder för att komma till rätta med detta växande problem, och vilka är dessa åtgärder?
fr · H311789 · 2016-02-11 00:00:00 — Fråga 2015/16:789 Minskad skatteadministration för bättre företagsklimat av (M) till Finansminister (S) Jobb skapas av företag som växer och anställer. En viktig förutsättning för att de ska kunna fortsätta växa och anställa är att vi inte har fler regler än nödvändigt och att de regler som finns är förutsägbara och tydliga. Det är även viktigt att företagens administration förenklas så att fokus kan läggas på det som genererar intäkter för företagen. Inte minst är administrationen runt skatterna av vikt för de flesta företag. Med anledning av ovanstående skulle jag vilja fråga finansminister följande: Tänker finansministern verka för att ska få i uppdrag att mäta och kartlägga den tid företag ägnar åt skatteadministration och att föreslå åtgärder för att minska skatteadministrationen?
fr · H311790 · 2016-02-11 00:00:00 — Fråga 2015/16:790 Byggandet av Kvarkenfärjan av (M) till Statsrådet (S) Enligt rapporter från medierna tycks den finländska regeringen vara tveksam till att medfinansiera byggandet av en ny Kvarkenfärja som ska gå mellan och . Likt den nuvarande regeringen stödde den tidigare alliansregeringen projektet. Det behövs dock ett gediget arbete för att åter få med den finländska regeringen i båten – annars äventyras hela bygget. Här ligger ansvaret hos den att övertyga . Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vad gör statsrådet och regeringen för att få den finländska regeringen att medfinansiera byggandet av Kvarkenfärjan?
fr · H311791 · 2016-02-11 00:00:00 — Fråga 2015/16:791 Regeringens arbetslöshetsmål av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) Den svenska arbetslösheten ligger på (SCB) säsongsrensat och utjämnat, vilket kan översättas till ungefär 345 000 personer. Regeringen har ett mål om EU:s lägsta arbetslöshet , vilket med dagens arbetslöshetssiffror i EU endast nås om till dess minskar arbetslösheten med flera procentenheter. I regeringens egen budget slås fast att den föreslagna ekonomiska politiken leder till att sysselsättningen dämpas. De 32 000 traineejobb som utlovades i valrörelsen har resulterat i ett dussintal platser. De extratjänster i kommuner och landsting som presenterats har små möjligheter att få in över 30 000 långtidsarbetslösa i varaktig sysselsättning. Den utlovade 90-dagarsgarantin för unga verkar dröja till slutet av mandatperioden. är halva mandatperioden gången. Regeringens föreslagna satsningar verkar inte nå upp till det uppsatta målet. finns möjligheten att andra EU-länder ytterligare pressar tillbaka arbetslösheten, vilket försämrar regeringens möjlighet att nå målet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga arbetsmarknadsminister : Är det arbetsmarknadsministerns ståndpunkt att det är möjligt för regeringen att uppnå målet om EU:s lägsta arbetslöshet?
fr · H311792 · 2016-02-11 00:00:00 — Fråga 2015/16:792 En svensk CCS-strategi av (M) till Klimat- och miljöminister (MP) är ett föregångsland i frågor som rör klimat och miljö. Genom teknikutveckling, välavvägda ekonomiska styrmedel och internationella samarbeten är vi en stark spelare när det gäller dessa områden. Andra länder ser oss som föregångsland, och vid de större klimatkonferenserna agerar vi som viktiga brobyggare för att få till ambitiösa klimatmål. Ett mål som fått alltmer uppmärksamhet draget till sig efter COP 21 i är målet om nollutsläpp. Den svenska miljömålsberedningen föreslår att det för svensk del ska vara tidssatt . För att nå målet om nollutsläpp krävs att den tunga svenska industrin drar en del av lasset. Svensk industri är mer koldioxideffektiv än diton i andra länder, men står för en betydande del av de svenska utsläppen. Industrin är dessutom viktig för vår export och konkurrenskraft – i förlängningen för hela välfärden och det svenska samhällsbygget. För att nå nollutsläpp i krävs antingen att den tunga industrin flyttar utomlands, att de kolintensiva processerna i exempelvis stål- och cementindustrin radikalt förändras eller att anammar CCS-teknik (carbon capture and storage). De två förstnämnda alternativen förefaller osannolika och ogenomförbara. Med anledning av ovanstående vill jag fråga klimat- och miljöminister : Avser ministern och regeringen att ta fram en svensk CCS-strategi?
fr · H311793 · 2016-02-11 00:00:00 — Fråga 2015/16:793 Fortkörning vid vägarbeten och trafikolyckor av (M) till Statsrådet (S) har vi kunnat läsa om hur en brandman tragiskt nog omkom när han arbetade vid en trafikolycka. Man ska inte behöva riskera livet när man själv försöker rädda andras liv ute på våra vägar. Passerande bilister måste visa hänsyn när vägarbetare och räddningspersonal arbetar på, eller i närheten av, våra vägar. Straffen för fortkörning eller vårdslös körning i närheten av trafikolyckor eller vägarbeten bör kunna ses över. Polisen måste även prioritera detta i sitt trafikrelaterade arbete. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vad gör statsrådet och regeringen för att minska risken för de yrkesgrupper som jobbar på våra vägar?
fr · H311794 · 2016-02-11 00:00:00 — Fråga 2015/16:794 Användningen av det statliga flyktingstödet av (M) till Statsrådet (S) ställde jag nedanstående fråga till statsrådet: "Regeringen föreslår ett tillfälligt stöd till landstingen på för att de ska kunna hantera den rådande flyktingsituationen. Pengarna ska enligt regeringen fördelas med hänsyn till antalet asylsökande och nyanlända i varje landsting, vilket är bra. Frågan som dock inte är besvarad är hur landstingen ska fördela dessa pengar inom varje landsting. Kommer till exempel andra utförare än landstingen själva att kunna ta del av pengarna? Faktum är ju att många vårdcentraler, läkarmottagningar med flera drivs av andra än just landstingen och dessa är precis som den landstingsdrivna sjukvården hårt belastad just ." Svaret jag fick då av statsrådet var att det var upp till varje kommun eller landsting enligt nedan: "Anslaget får användas för statsbidrag till kommuner och landsting med anledning av flyktingsituationen. Syftet är att underlätta för kommuner och landsting att hantera den rådande flyktingsituationen med ett stort antal asylsökande och minska trycket på den kommunala ekonomin. Det är således upp till kommunerna och landstingen att använda bidraget på det sätt som de finner lämpligt inom ramen för ändamålet." Regeringens direktiv om att det är upp till kommunerna och landstingen att bestämma hur pengar bäst används är alltså ganska otydliga, och rapporterade flera medier om att kommunerna bland annat har använt stödet till att betala av pensionsskulder och renovering av sporthallar. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Anser statsrådet att det statliga flyktingstödet används på ett ändamålsenligt sätt utifrån regeringens direktiv?
fr · H311795 · 2016-02-12 00:00:00 — Fråga 2015/16:795 Positiv eller negativ listning i av (V) till Närings- och innovationsminister (S) pågår förhandlingar om ett internationellt avtal om handel med tjänster, Trade in Services Agreement (). Förhandlingarna omfattar EU, , och ytterligare 20 parter. Syftet med är att minska regleringen och öka privatiseringen av handeln med tjänster. Målet är att så många tjänsteområden som möjligt ska omfattas av förhandlingarna. En viktig aspekt av avtalet rör vilka delar av tjänstesektorn som ska liberaliseras. I tidigare ingångna handelsavtal har EU använt en så kallad positiv listning, vilket innebär att de sektorer som ska vara föremål för liberalisering uttryckligen nämns i avtalet. I TISA-förhandlingarna används i stället en negativ listning, vilket innebär att man preciserar de sektorer som inte får konkurrensutsättas. Metoden kallas även för ”list it or lose it”. Det innebär att alla sektorer som inte listas, samt alla nya verksamheter, per automatik är öppna för marknadsliberalisering. Därmed blir liberalisering norm. riktade (EFS/Etuc) skarp kritik mot stora delar av . Bland annat vänder man sig mot användandet av negativ listning inom ramen för avtalet: ”We fiercely reject the use of a negative list approach.” Mot bakgrund av detta vill jag fråga närings- och innovationsministern: Anser ministern att man inom ramen för bör använda sig av negativ eller positiv listning?
fr · H311796 · 2016-02-12 00:00:00 — Fråga 2015/16:796 resolution inför de fortsatta TISA-förhandlingarna av Amineh Kakabaveh (V) till Närings- och innovationsminister (S) antog en resolution kring förhandlingarna om . Resolutionen innehåller rekommendationer till , som förhandlar avtalet för EU:s räkning. resolution är inte styrande för kommissionens fortsatta förhandlingsarbete men ska ses som en tydlig åsiktsyttring från de folkvalda. Resolutionen ger därmed en bild av hur kommer att ställa sig till det slutgiltiga avtalet. I resolutionen uppmanas att avslå tillämpningen av så kallade standstill- och ratchetklausuler i . Dessa klausuler skulle kraftigt begränsa det politiska manöverutrymmet och försvåra politiska åtgärder för att återta misslyckade avregleringar i offentlig kontroll. uppmanas alltså att inte använda denna typ av klausuler i . I resolutionen uppmanas dessutom att se till att de åtta grundläggande ratificeras och genomförs i praktiken av parterna i . har inte alla parter ratificerat åtta kärnkonventioner, vilka är helt avgörande för att säkerställa arbetstagares grundläggande rättigheter på arbetsmarknaden. uppmanas alltså att verka för att samtliga parter i , däribland , ska ratificera och genomföra ovan nämnda konventioner. Mot bakgrund av detta vill jag fråga närings- och innovationsministern: Instämmer ministern i nej till standstill- och ratchetklausuler i samt i kravet att de åtta grundläggande ska ratificeras och genomföras i praktiken av parterna i ?
fr · H311797 · 2016-02-12 00:00:00 — Fråga 2015/16:797 Krav på handling efter erkännandet av ett pågående folkmord av (KD) till Utrikesminister (S) röstade igenom en resolution om att Islamiska staten, IS, utsätter kristna minoriteter som syrianer, kaldéer, assyrier och armenier, liksom yazidier, i för folkmord. Resolutionen antogs i stor majoritet och stöddes av ledamöter i EPP (kristdemokrater och moderater), de konservativa, liberala, socialdemokratiska och gröna partigrupperna samt EFDD. När nu erkänt ett pågående folkmord måste erkännandet följas av handling. De fruktansvärda gärningar som pågår måste stoppas och de skyldiga ställas till ansvar. De etnoreligiösa minoriteterna i och lever under fruktansvärda omständigheter. IS ambition är att grunda ett kalifat, ett islamistiskt samhälle byggt på extrema och vedervärdiga värderingar där inga andra religiösa uppfattningar tolereras. IS utsätter kristna och yazidier för tvångskonverteringar, och mord och kidnappning används som vapen. Kvinnor och barn våldtas och säljs som sexslavar. Kulturhistoriska byggnader, kyrkor och kloster förstörs. Minoriteterna fördrivs med våld från sina hemtrakter, och deras egendom konfiskeras. av systematisk förföljelse har antalet kristna i minskat från 1,5 miljoner människor till ungefär en tredjedel. Resten har tvingats fly utomlands eller dödats i ständigt tilltagande trakasserier och övergrepp. I råder en liknande situation; minst en tredjedel av landets 700 000 kristna har tvingats fly på grund av sin tro. är det av största vikt att även FN erkänner det systematiska dödandet som ett folkmord. Det skulle aktivera FN-principen ”responsibility to protect”, som innebär en kollektiv skyldighet för världssamfundet att genomföra de åtgärder som krävs för att skydda utsatta folkgrupper. fasansfulla gärningar pågår krävs att världsledarna vågar fatta beslut. För att åstadkomma ett samlat agerande krävs att folkmordsfrågan lyfts i . bör driva frågan om folkmord mer kraftfullt. Utifrån bekräftelse av att det pågår ett folkmord i vill jag fråga utrikesminister : Hur kommer utrikesministern att verka för att FN erkänner folkmordet och agera för att skydda de utsatta minoriteterna?
fr · H311798 · 2016-02-12 00:00:00 — Fråga 2015/16:798 Körkort av (S) till Statsrådet (S) är körkort ett direkt krav för många jobb. uppger att sex av tio arbetsgivare kräver B-körkort. saknar nästan sex av tio unga arbetslösa körkort på grund av de höga utbildningskostnaderna. Situationen kan beskrivas som ett moment 22: För att få ett jobb behöver många unga körkort, men för att ha råd till detta behövs ett jobb. En lösning på problemet kan vara att se över möjligheten att införa körkortsundervisning inom vissa gymnasieprogram. Det skulle kunna bidra till en ökad anställbarhet. Flera kommuner har insett problematiken och har infört körkortsundervisning i olika former. Regeringsrätten har dock i en dom , mål nr 3832-3834-08, fastställt att det inte är möjligt att bedriva körkortsutbildning inom ramen för gymnasieskolans kurser, förutom i de program som ger behörighet som yrkesförare. Regeringsrätten menar att körkortsmoment avseende behörighet B återfinns i gymnasieutbildning endast som ett nödvändigt inslag för att uppnå behörighet som yrkesförare. Körkortsteori med eller utan körkortslektioner är inte en utbildning som ryms inom gymnasieskolan annat än i de utbildningar på fordonsprogrammet och motsvarande utbildningar som leder fram till behörighet som yrkes- eller anläggningsförare. Detta är inte tillräckligt. SKL framhöll behovet av en lagändring , och vi har stora matchningsproblem på arbetsmarknaden. Flera kommuner ser till och med ut att medvetet eller omedvetet bryta mot reglerna på grund av att behovet av ungdomar med körkort är stort. Jag vill därför fråga statsrådet följande: Tänker statsrådet ta några initiativ för att göra det möjligt för ungdomar att få körkortsundervisning på gymnasiet?
fr · H311799 · 2016-02-12 00:00:00 — Fråga 2015/16:799 Reserverade medel för järnvägsunderhåll av Per Klarberg (SD) till Statsrådet (S) järnvägar är i alarmerande dåligt skick, något som blivit tydligare . Därför är det av yttersta vikt att resurser läggs på – och tydlighet finns i – arbetet med underhåll av dessa. I regleringsbrev specificeras att från delposten 2.1 ska reservera medel om som regeringen avser att återkomma om användningen av. Jag har följande fråga till statsrådet . Vad har statsrådet och regeringen planerat att använda dessa pengar till och kan statsrådet klargöra när dessa kommer att användas?
fr · H311800 · 2016-02-12 00:00:00 — Fråga 2015/16:800 Höjning av banavgifterna av Per Klarberg (SD) till Statsrådet (S) tillkännagav för regeringen att banavgifterna inte borde höjas , i enlighet med trafikutskottets betänkande. Utskottet resonerade i sitt förslag till riksdagsbeslut att en höjning skulle göra järnvägen mindre konkurrenskraftig samt att skicket på anläggningen inte kunde motivera en höjning. Bakom förslaget från TU stod en majoritet bestående av SD, V, MP och S med ordförande i spetsen. Den dåvarande minoritetsregeringen höjde trots detta banavgifterna. Men även nuvarande regering har fortsatt höja banavgifterna – vilket är överraskande med tanke på Socialdemokraternas och hållning i frågan 2012. Min fråga till statsrådet är därför: Tänker statsrådet verka för en frysning av de nuvarande banavgifterna, alternativt en återgång till de nivåer regeringspartierna tyckte var motiverade med avseende på järnvägsstandard och konkurrenssituation?
fr · H311801 · 2016-02-12 00:00:00 — Fråga 2015/16:801 Västsvenska paketet av (C) till Statsrådet (S) Debatten i kring Västsvenska paketet har fortfarande inte lagt sig helt. hörs röster för att paketet ska göras om, att vissa delar ska strykas eller att vissa delar av paketet ska ”omförhandlas”. Senast i raden av krav på omförhandlingar gäller tågstationen . Det är dock i princip endast i dessa röster gör sig hörda. Avtalet har ju undertecknats av fler parter än bara . svar på detta har varit att paketet ligger fast, att alternativa sträckningar har utretts och att det är dags att lägga detta bakom sig och fokusera framåt. För att få klarhet i regeringens inställning vill jag dock fråga statsrådet, som själv råkar vara från , följande: Om en enskild undertecknare av avtalet om Västsvenska paketet skulle vilja omförhandla en enskild del av paketet, mot andra undertecknares vilja, är regeringen då öppen för detta?
fr · H311802 · 2016-02-12 00:00:00 — Fråga 2015/16:802 Kommunernas vetorätt vid nyetablering av vindkraft av (M) till Klimat- och miljöminister (MP) I regleringsbrevet för för kan man läsa att myndigheten, tillsammans med , har fått i uppdrag att följa upp och analysera hur planerings- och tillståndsprocessen vid etablering av vindkraft utvecklats i kommunerna. Man skriver vidare att om myndigheterna bedömer att det finns behov av åtgärder för att underlätta tillståndsprocessen så ska de föreslå sådana åtgärder, inklusive författningsförslag. I sammanhanget nämns att enligt krävs kommunernas tillstånd för att nya vindkraftverk ska få uppföras. Mot bakgrund av detta vill jag fråga klimat- och miljöministern: Är ministern beredd att ta bort det kommunala vetot för nyetablering av vindkraft?
fr · H311803 · 2016-02-15 00:00:00 — Fråga 2015/16:803 Stärkta rättigheter för trafikresenärer av (M) till Statsrådet (S) Det är nödvändigt att resenärer vet vilka regler och rättigheter man har eftersom det kollektiva resandet spelar en alltmer viktig funktion i människors liv. Regeringen har i proposition 2015/16:13 föreslagit en lag om resenärers rättigheter i den lokala och regionala kollektivtrafiken, som ska stärka resenärernas rättigheter. Den behandlades och beslutades av , CU:s betänkande 2015/16:CU9. Enligt den nya lagen görs inga undantag för ansvar för transportören vid force majeur, och frågan om regressrätt för transportörer är därför av stor vikt. I propositionen uteslöt dock regeringen frågan om regressansvar med hänvisning till att frågan bereds inom . Men anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : När avser statsrådet och regeringen att återkomma i frågan om regressrätt för transportörer som är skyldiga att utge ersättning enligt den nya lagen när en försening i den spårbundna trafiken egentligen orsakats av infrastrukturförvaltaren?
fr · H311804 · 2016-02-15 00:00:00 — Fråga 2015/16:804 Kvalitetsregistrens framtid av (L) till Statsrådet (S) är världsledande när det gäller att utvecklingen av kvalitetsregister i hälso- och sjukvården. Registren har primärt utvecklats för att stödja det kliniska förbättringsarbetet, men de har också visat sig värdefulla för forskning och innovation. finns omkring 100 register. –2016 finansieras de genom en överenskommelse mellan () och staten. Myndigheten för vård- och omsorgsanalys har fått uppdraget att utvärdera verksamheten 2014 och 2017. rapport visade att registren utvecklats men att en del arbete återstår för att nå de slutliga målen för dem. Tre centrala utvecklingsområden identifierades: • Kvalitetsregisters roll iden samlade informationsstrukturen. • Användningen av registerdata för förbättringsarbete i vården. • Utveckling av satsningen och förberedelse av vad som ska hända efter satsningen. presenterades rekommendationer till regering, landsting och regioner samt till kansliet för om vad som behöver göras för att öka måluppfyllelsen. Kvalitetsregistren har inom många områden visat sig värdefulla för kvalitetsbedömningar och forskning. Deras finansiering är säkrad året ut men Myndigheten för vård- och omsorgsanalys slutliga utvärdering är planerad först till 2017. Min fråga till statsrådet är därför om och hur han avser att säkra kvalitetsregistrens finansiering tills utvärderingen är genomförd och analyserad med avseende på rekommendationer om fortsättningen.
fr · H311805 · 2016-02-15 00:00:00 — Fråga 2015/16:805 Ungdomspåföljden helgavskiljning med fotboja av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) De flesta tungt kriminella har startat sin kriminella bana när de var unga. Många av dessa säger att de önskat att samhället reagerat tidigare och kraftfullare så att de inte fastnat i kriminalitet. Därför är det mycket viktigt att samhället reagerar snabbt och med kraft när ungdomar begår brott, både för ungdomens och för samhällets skull. gjorde ett tillkännagivande till regeringen för att den ska se över hur ungdomspåföljden helgavskiljning med fotboja kan utformas och återkomma med ett sådant förslag till . har det gått beslutet togs. Min fråga till justitie- och migrationsminister är: När kommer ministern att presentera ett förslag om påföljden helgavskiljning med fotboja?