ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H311570 · 2016-01-04 00:00:00 — Fråga 2015/16:570 EU:s vapendirektivförslag av (M) till Försvarsminister (S) Enligt medieuppgifter avstyrker Försvarsmakten i sitt remissvar förslaget till ändringar i EU:s vapendirektiv. De föreslagna ändringarna skulle innebära men för totalförsvaret och för förbandens krigsduglighet skriver Försvarsmakten bland annat i remissvaret. Enligt medierna så menar också Försvarsmakten att det är nödvändigt att EU:s vapendirektiv och svensk vapenlagstiftning även fortsättningsvis gör det möjligt för medlemmar i civila skytteorganisationer att inneha såväl hel- som halvautomatiska vapen. Förslaget skulle också innebära att Försvarsmakten får ökade kostnader för utbildning och utveckling av personal när civila skytteorganisationer kan nyttjas. Det ökar även kostnader för införskaffande av tränings- och simuleringsvapen och försvårar hantering och ökar kostnader för säkerhetsskyddande åtgärder. Att ett nytt vapendirektiv skulle drabba Försvarsmaktens kostnader och utbildning samt försvåra träningen är mycket allvarligt och kan inte accepteras. Jag vill därför ställa följande fråga till försvarsminister : Delar ministern oro inför det nya vapendirektivförslaget, och vad avser ministern i så fall att göra inom sitt ansvarsområde för att stoppa förslaget?
fr · H311571 · 2016-01-07 00:00:00 — Fråga 2015/16:571 Diagnosen endometrios av (M) till Statsrådet (S) Diagnosen endometrios måste tas på allvar. är ungefär var tionde svensk kvinna i fertil ålder drabbad av sjukdomen endometrios, och det tar i snitt att få diagnos för sjukdomen i . Det föranleder inte bara fysisk smärta utan för många drabbade även psykisk smärta. Att behöva vänta så länge kan i sin tur förvärra sjukdomen och leda till kronisk smärta. Sjukdomen innebär att livmoderslemhinna finns på andra ställen än på insidan av livmodern. får man endometrios på äggstockarna eller i bukhinnan, men man kan också få det på andra ställen. Cellerna från slemhinnan kan infiltrera organ som tarmar och urinvägar och i sällsynta fall även lungor och hjärna. Även livmoderslemhinna utanför livmodern blöder vid mens och orsakar då en inflammation vilket kan skapa stor smärta. Endometrios kan även leda till att man får svårt att bli gravid. Det finns ingen bot mot sjukdomen, men smärtan kan lindras genom olika behandlingar. Man kan få läkemedel som innehåller olika hormoner för att minska besvären, smärtlindrande läkemedel och ibland behövs även operationer. Det finns två endometrioscentrum i , i och i . Det har gjorts försök att starta fler i andra delar av landet men försöken har lagts ned. Bland annat har tidningen och redaktionen för Vardagspuls granskat förhållanden runt sjukdomen och avslöjat allvarliga missförhållanden. Hälso- och sjukvårdens brister på kunskap och resurser för dessa sjuka kvinnor kan orsaka stort lidande. ligger efter gällande vård av endometriosdrabbade i jämförelse med övriga europeiska länder. Förutom mänskligt lidande, stor smärta och enskilda svårigheter finns välfärdsutmaningar. En kvinna med besvärlig endometrios kostar i sjukskrivning och vård, och för yngre kvinnor som söker mer vård ligger siffran på ca . Kvinnor med denna sjukdom har fyra gånger så hög sjukfrånvaro som friska. Över 200 000 kvinnor beräknas vara drabbade, och om snittet från behov till vård kvarstår kommer sjukskrivningskostnaderna fortsätta att öka. Med anledning av detta frågar jag statsrådet ; Hur avser regeringen och ansvarigt statsråd att stärka kvaliteten på vården för kvinnor som är drabbade av endometrios, och på vilket sätt ska oacceptabla väntetider minskas betydligt?
fr · H311572 · 2016-01-07 00:00:00 — Fråga 2015/16:572 Endometriosvården av (M) till Statsrådet (S) Diagnosen endometrios måste tas på allvar. är ungefär var tionde svensk kvinna i fertil ålder drabbad av sjukdomen endometrios, och det tar i snitt att få diagnos för sjukdomen i . Det föranleder inte bara fysisk smärta utan för många drabbade även psykisk smärta. Att behöva vänta så länge kan i sin tur förvärra sjukdomen och leda till kronisk smärta. Sjukdomen innebär att livmoderslemhinna finns på andra ställen än på insidan av livmodern. får man endometrios på äggstockarna eller i bukhinnan, men man kan också få det på andra ställen. Cellerna från slemhinnan kan infiltrera organ som tarmar och urinvägar och i sällsynta fall även lungor och hjärna. Även livmoderslemhinna utanför livmodern blöder vid mens och orsakar då en inflammation vilket kan skapa stor smärta. Endometrios kan även leda till att man får svårt att bli gravid. Det finns ingen bot mot sjukdomen, men smärtan kan lindras genom olika behandlingar. Man kan få läkemedel som innehåller olika hormoner för att minska besvären, smärtlindrande läkemedel och ibland behövs även operationer. Det finns två endometrioscentrum i , i och i . Det har gjorts försök att starta fler i andra delar av landet, men försöken har lagts ned. Bland annat har tidningen och redaktionen för Vardagspuls granskat förhållanden runt sjukdomen och avslöjat allvarliga missförhållanden. Hälso- och sjukvårdens brister på kunskap och resurser för dessa sjuka kvinnor kan orsaka stort lidande. ligger efter gällande vård av endometriosdrabbade i jämförelse med övriga europeiska länder. Förutom mänskligt lidande, stor smärta och enskilda svårigheter finns välfärdsutmaningar. En kvinna med besvärlig endometrios kostar i sjukskrivning och vård, och för yngre kvinnor som söker mer vård ligger siffran på ca . Kvinnor med denna sjukdom har fyra gånger så hög sjukfrånvaro som friska. Över 200 000 kvinnor beräknas vara drabbade, och om snittet från behov till vård kvarstår kommer sjukskrivningskostnaderna fortsätta att öka. Med anledning av detta frågar jag statsrådet : Hur avser regeringen och ansvarigt statsråd att säkerställa att endometriosvård ges lika för alla kvinnor i , oavsett bostadsort, och att inte fortsatt ligger efter gällande vård av endometriosdrabbade i jämförelse med andra europeiska länder?
fr · H311573 · 2016-01-07 00:00:00 — Fråga 2015/16:573 Id-kontrollerna och deras effekter på av Boriana (M) till Statsrådet (S) Id-kontrollerna som regeringen införde skapar mycket besvär för de tusentals pendlare som färdas mellan och . På kan detta bli förödande för samarbetet i , ett samarbete som har tagit att bygga upp och till stor del har handlat om att undanröja gränshinder. Id-kontrollerna är en ny form av hinder som leder till både ekonomiska och mänskliga kostnader. För , som har lägsta sysselsättningsgrad, är tillgången till arbetsmarknaden på den danska sidan mycket viktig. Öresundsintegrationen är en fråga som har konsekvenser för hela landet och inte bara för . Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet för nordiskt samarbete att vidta för att utvecklingen av inte ska äventyras av id-kontrollerna?
fr · H311574 · 2016-01-07 00:00:00 — Fråga 2015/16:574 Informationsöverföring i hälso- och sjukvården av (M) till Statsrådet (S) Svensk hälso- och sjukvård lider av att olika enheter har egna datoriserade journalsystem som inte kommunicerar med varandra, detta trots inledande strategiarbete . Men det finns mer att göra. Det kan innebära att det inte framgår vid läkarbesök vilka samlade läkemedel patienten använder eller vilka sjukdomar patienten har haft. Arbete pågår för att olika system hos olika aktörer ska kunna kommunicera med varandra. Då det råder hög säkerhet och sekretess på patientjournaler måste vården emellertid förlita sig på sedan tidigare väl etablerade verktyg, till exempel att skicka dessa genom post eller fax. För att kunna dela informationen måste vårdpersonalen avidentifiera uppgifter i journalen, faxa dem vidare och sedan kontrollera att faxet kommit fram ordentligt. Skulle något gå fel så måste man göra om hela proceduren. Informationsöverföringen enligt det ovan beskrivna är mycket tidskrävande. lägger vårdens medarbetare, till exempel läkare och sjuksköterskor, timmar, ja timmar, på att skicka över journaluppgifter per fax. Vårdpersonalen är frustrerad över det konstanta faxandet och tiden det tar. Därtill finns det alltid en risk för att patienten skadas på grund av att rätt information inte finns på plats. För att underlätta för personalen i den svenska välfärden behöver vi se över möjligheterna att underlätta informationsöverföring så att personalen slipper lägga på att faxa. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Avser regeringen och statsrådet att vidta åtgärder för att kunna pensionera faxen i svensk hälso- och sjukvård, och vilka strategiska åtgärder avser statsrådet att vidta för att underlätta informationsöverföring inom hälso- och sjukvården?
fr · H311575 · 2016-01-07 00:00:00 — Fråga 2015/16:575 Stöd för demokrati i av (M) till Utrikesminister (S) vann den samlade oppositionen parlamentsvalet i . Frågor som korruption, misshushållning och allmän vanskötsel påverkade starkt utgången. 112 ledamöter av totalt 167 tillhör oppositionssidan. har president och hans socialistiska maktparti (PSUV) försökt försvåra och förstöra. Detta ger anledningen till oro. Alla demokratiska partier i , undantaget Podemos, har exempelvis undertecknat ett upprop med anledning av händelserna i till förmån för att valresultatet ska respekteras. Ett internationellt engagemang och uppmärksamhet är viktigt för att förhindra att folket i blir bestulna på sitt val och att landet förs bort ännu längre i en totalitär riktning. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utrikesminister : Vad avser utrikesministern att göra för att ska visa delaktighet i stödet för demokrati i och att valresultatet ska respekteras?
fr · H311576 · 2016-01-07 00:00:00 — Fråga 2015/16:576 TTIP-förhandlingar mellan och av (M) till Närings- och innovationsminister (S) Ett investerings- och frihandelsavtal mellan och på plats i form av TTIP har inte bara stor positiv betydelse för våra ekonomier utan har även en viktig säkerhetspolitisk dimension. Det stärker de atlantiska banden och länkarna. I och med att det är val i blir 2016 ett avgörande år för att förhandlingarna ska kunna slutföras med den nuvarande kongressen och Obamaadministrationen på plats. I annat fall finns risken att viktig tid och redan uppnådda förhandlingsframgångar går förlorade till stor skada för alla parter. Med anledning av ovanstående vill jag fråga närings- och innovationsminister : Vilka åtgärder har ministern för avsikt att vidta för att från svensk sida påskynda TTIP-förhandlingarna mellan och för att möjliggöra ett avtal ?
fr · H311577 · 2016-01-07 00:00:00 — Fråga 2015/16:577 Svenska flygstridskrafters förmåga till bekämpning av rörliga markmål av (L) till Försvarsminister (S) Dåvarande försvarsminister svarade mig att Försvarsmakten planerade att införa ett vapen som medger bekämpning av rörliga markmål genom en kompletteringsanskaffning. Integrering av markmålsvapnet small diameter bomb (SDB) till JAS 39C/D pågår . SDB medger inte bekämpning av rörliga markmål. Vad avser försvarsminister att vidta för åtgärder för att svenska flygstridskrafter ska kunna bekämpa rörliga markmål?
fr · H311578 · 2016-01-07 00:00:00 — Fråga 2015/16:578 Åtgärder för stärkta relationer mellan och av (M) till Utrikesminister (S) Under har ett positivt integrationsarbete kunnat iakttas i mellan huvudsakligen och . Människor arbetar, handlar, utbildar sig, njuter av kultur eller får vård på den ena sidan av Sundet och bor på den andra. Inte minst har kommit att fungera som en katalysator. Men vad som är mer praktiska utmaningar mellan och blir lätt i en fråga för utrikespolitik mellan och . De tillfälliga id-kontroller som införts under hastiga och inte i alla stycken genomtänkta former och den debatt som kommit att föras har onekligen kastat en skugga över de dansk-svenska relationerna. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utrikesminister vilka åtgärder hon avser att vidta för att stärka relationerna mellan och .
fr · H311579 · 2016-01-07 00:00:00 — Fråga 2015/16:579 Regeringens samarbete med i samband med flyktingsituationen av Boriana (M) till Statsrådet (S) På regeringens hemsida finns följande citat av ministern för strategi- och framtidsfrågor: ”Flyktingsituationen berör oss ju alla och jag ser en väldigt stark uppslutning kring det nordiska samarbetet, både i denna fråga och andra frågor.” Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Hur ser det svensk-danska samarbetet kring flyktingsituationen ut?
fr · H311580 · 2016-01-08 00:00:00 — Fråga 2015/16:580 Akut situation för av (M) till Statsrådet (S) Flyktingkrisens inverkan på , vården och tandvården är redan påtaglig. Det tryck och den press som delar av och vårdens personal är utsatt för är inte hållbart. Det ska vara ordning och reda i välfärden. Svensk vård- och tandvårdspersonal är eftertraktad och ansedd som duktig på organisation och att göra prioriteringar. Vi ska alltid ha fokus på kvalitet inom vården, tandvården och . befinner sig emellertid nu i en allvarlig situation. Läget är akut och extraordinärt. Detta gäller givetvis för alla som flyr från till exempel , men även situationen att ta emot många flyktingar är extraordinär. senaste prognos talar sitt tydliga språk. beräknas 140 000–190 000 asylsökande. Lägg därtill – eftersom inte har kontroll över sina gränser – ett betydande okänt antal människor som tagit sig in i landet illegalt utan att ha sökt asyl. Kommuner och Landsting, SKL, kräver i sin akuta 47-punktslista flera lättnader i regelverken för att underlätta arbetet med integrering, till exempel för . har flera kommuner svårt att klara av flyktingkrisen och många kommuner tvingas till att bryta mot lagen för att tillgodose skydd och stöd för barn. Många kommuner har inte tillräckligt mycket personal och hinner inte utreda ärenden, och jourhemmen som anlitats för att ta hand om ensamkommande flyktingbarn räcker inte. Många kommuner känner att de saknar förutsättningar för att erbjuda en tillfredsställande kvalitet i arbetet. Antalet kommuner som lex Sarah-anmäler sig och har anmält sig själva då de känt att de inte klarar av att följa lagen ökar för var dag. Situationen är akut, och går på knä i många kommuner och arbetsbördan är stor. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Avser regeringen och statsrådet att vidta några åtgärder för att hjälpa runt om i landet då kraften hos många fantastiska medarbetare börjar sina?
fr · H311581 · 2016-01-08 00:00:00 — Fråga 2015/16:581 Förändrat regleringsbrev till SJ med anledning av id-kontroller av (M) till Statsrådet (S) införs id-kontroller vid bland annat i . Kontrollerna ska ske på trafik och resande som gäller buss, tåg och fartyg. Transportörer som inte uppfyller regeringens förordning ska tilldelas en sanktionsavgift på . Införandet av kontrollerna kommer att medföra negativa konsekvenser för främst pendlarna och resenärerna, men även för transportörerna. Under julhelgen 2015 meddelade det statligt ägda bolaget, , som första bolag att de inte kommer att genomföra trafik över , detta med anledning av att det skulle bli för kostsamt samt ha en alltför kraftig inverkan på tidtabellerna. Kunderna hänvisades i stället till Skånetrafikens tåg. Det må anses vara underligt och oroväckande att ett statligt bolag redan före ikraftträdandet av lagen meddelar att de inte kan utföra sitt uppdrag till landets invånare. Ännu underligare är att de hänvisar sina kunder till Skånetrafiken, som ju tämligen logiskt måste stå inför samma utmaningar avseende kostnader och förseningar med mera. Min fråga till statsrådet är om hon avser att vidta några åtgärder i syfte att säkerställa att fortsätter sin tågtrafik och inte lämnar över ansvaret till andra aktörer.
fr · H311582 · 2016-01-08 00:00:00 — Fråga 2015/16:582 Konsekvensanalys av hur id-kontrollerna drabbat pendlare över av (M) till Statsrådet (S) startade arbetet med id-kontroller för passagerare över bland annat i . Passagerare som färdades med tåg, buss eller fartyg skulle därmed uppvisa giltig id-handling för att komma över till från . arbetspendlar ca 15 000 personer över mellan och . Kontrollerna riskerar att få negativa konsekvenser för såväl pendlarna som för den integration mellan de båda länderna som bland andra skånska politiker arbetat med . Flertalet näringslivsföreträdare har också varnat för att kontrollerna kan ge en negativ påverkan på näringslivet i regionen. Att kontrollerna bör genomföras må vara nödvändigt, men det bör åligga regeringen att göra sitt yttersta för att minska de negativa konsekvenserna av införandet av id-kontroller. Detta påpekade jag också i den riksdagsdebatt som föregick beslut om id-kontroller. För att kunna göra detta behövs konsekvensanalyser av införandet. Min fråga till statsrådet blir därmed: När kan vi förvänta oss att se en konsekvensanalys avseende såväl kontrollernas effekter för arbetsmarknaden i regionen som för de konsekvenser kontrollerna inneburit för näringslivet i regionen?
fr · H311583 · 2016-01-08 00:00:00 — Fråga 2015/16:583 Minskat antal adoptioner av (M) till Statsrådet (S) Enligt presenterad statistik från auktoriserade adoptionsorganisationer har antalet barn som adopterats från länder utanför fortsatt att minska. genomfördes mellan 900 och 1 000 internationella adoptioner medan det genomfördes 345. har det förmedlats 249 barn från andra länder till . Antalet adoptioner har sjunkit kraftigt. Det finns många barn på olika institutioner som skulle kunna adopteras internationellt. Det handlar om barn som behöver en familj. Det är därför problematiskt att antalet adoptioner minskar då det finns många barn som är föräldralösa och/eller lever på institutioner. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser regeringen och statsrådet att vidta för att möjliggöra fler adoptioner, internationella och nationella, för att fler barn och vuxna ska få lyckan att tillhöra en familj?
fr · H311584 · 2016-01-08 00:00:00 — Fråga 2015/16:584 Lantmäteriets långa handläggningstider av (M) till Statsrådet (MP) I ett frågesvar om Lantmäteriets långa handläggningstider svarade bostads- och stadsutvecklingsminister bland annat: ”Lantmäteriet har vidtagit åtgärder för att hantera problemet med långa handläggningstider. Bland annat organiseras verksamheten så att lantmäteriförrättningar ska kunna handläggas var som helst i landet för att på så sätt utjämna den från tid till annan ojämna belastningen på olika kontor och för att utnyttja den lantmätarkompetens som finns på ett effektivt sätt. Myndigheten har även satt in åtgärder för att avsluta äldre ärenden. Dessa åtgärder väntas ge positiva effekter på handläggningstiderna. Vidare prioriterar myndigheten förrättningar där fastigheter för bostadsändamål är inblandade.” Vidare skrev statsrådet att han var väl medveten om de långa handläggningstiderna och att han kontinuerligt följer och diskuterar med myndigheten. Det är även brist på utbildade lantmätare. Problemet växer, och många hör av sig med att de inte får sina förrättningar klara samt att det överlag är långa handläggningstider. Det måste åtgärdas omgående om det inte ska bromsa utvecklingen och möjligheten att bygga när behov uppstår. Det är också viktigt att myndigheter kan ta beslut utan extremt långa handläggningstider. Statsrådet sa att han har kontinuerlig kontakt med Lantmäteriet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Med tanke på statsrådets medvetenhet om de långa handläggningstiderna och den kontinuerliga kontakten med Lantmäteriet undrar jag vad som har gjorts och vilka åtgärder statsrådet avser att vidta för att korta ned de långa handläggningstiderna.
fr · H311585 · 2016-01-08 00:00:00 — Fråga 2015/16:585 Kostnader orsakade av id-krav av (C) till Statsrådet (S) inledde sina kontroller av id-kravet på . DSB och Skånetrafiken har ett tillfälligt avtal där kostnaden, beräknad till , delas mellan de båda transportbolagen. Osäkerheten är dock stor kring hur länge id-kravet ska gälla, vilket gör det svårt för dessa transportbolag att få en överblick över kostnaderna. DSB har aviserat att de inte kommer vilja fortsätta dela på kostnaderna, och Skånetrafiken har konstaterat att förlängda kontroller kommer att bli svåra att hantera resursmässigt. Det finns alltså en stor oro hos Skånetrafiken och DSB över hur företagen ska hantera de omkostnader som uppstått på grund av id-kraven. Om dessa företag tvingas stå för kostnaden själva kommer detta i förlängningen att påverka verksamheten i som redan drabbas hårt av id-kraven. Min fråga till statsrådet är med anledning av detta: Hur kommer de berörda transportbolagen att kompenseras ekonomiskt för de merkostnader som är en direkt konsekvens av id-kravet med tillhörande kontroller?
fr · H311586 · 2016-01-08 00:00:00 — Fråga 2015/16:586 Vapendirektivets negativa effekter av (M) till Statsrådet (S) Flera av landets skytteföreningar som har lämnat remissvar på det nya vapendirektivet är oroade över framtiden. Bland annat konstaterar att ett ratificerande av vapendirektivet skulle innebära slutet för deras verksamhet. Halvautomatiska vapen är mycket vanliga på landets skyttebanor. Ett förbud för hel- och halvautomatiska vapen som används i sportskytteverksamhet skulle innebära ett stort hot mot landets skytteföreningar. är en populär sport som är med på tio-i-topp på lista och en av de sporter som ökar mest i . Ett förbud vore förödande för sportskytteverksamheten. anser att förslaget om att vapenlicenser måste sökas om skulle lägga ytterligare en administrativ börda på både och polisen. är ansökningstiderna för vapenlicenser orimligt långa i vissa delar av landet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Hur ser statsrådet på den oro som sportskytteverksamheten ger uttryck för i sina remissvar samt på vapendirektivets negativa effekter för landets skyttar?
fr · H311587 · 2016-01-11 00:00:00 — Fråga 2015/16:587 Sms-lån som finansieringskälla till terrorresor av (M) till Statsrådet (MP) Säkerhetspolisen rapporterade att finansiering av resor i terrorsyfte sker med bland annat sms-lån, billeasing och momsbedrägerier. I samband med detta efterfrågade ökade insatser från långivarna. Därmed ställs nu krav på att långivare ska göra egna bedömningar när det gäller risken för att deras verksamheter utnyttjas för penningtvätt eller finansiering av terrorism. Enligt de signaler jag fått från Säkerhetspolisen, på nationell såväl som på regional nivå, är dock terrorfinansiering via lån, leasing och momsbedrägerier ett fortsatt problem. Det är inte rimligt att en person som bor i , eller i andra områden i , och som står i begrepp att resa till eller för att ansluta sig till den så kallade Islamiska staten ska kunna göra det med pengar från till exempel ett enkelt sms-lån. Att myndigheterna ska arbeta aktivt mot terrorismfinansiering är självklart. Men de företag som i vissa fall möjliggör dessa resor genom exempelvis sms-lån måste också vidta åtgärder, till exempel i form av att bättre granska kunders uppgifter och i större utsträckning ifrågasätta vissa transaktioner. Statsråden och uppgav att de planerade ett möte med långivarna för att diskutera det beskrivna problemet. Vad som framkommit vid mötet, och vad resultaten av detta möte blev, är dock oklart. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : På vilket sätt har statsrådet och regeringen vidtagit åtgärder för att långivarna effektivt ska bidra till att i ett tidigt skede förhindra terrorismfinansiering?
fr · H311588 · 2016-01-11 00:00:00 — Fråga 2015/16:588 Kostnader och polisiära konsekvenser av gränskontroller av (MP) till Statsrådet (S) meddelade inrikesministern på en presskonferens att gränskontroller skulle införas vid gränspassage till . Dessa skulle göras av polis på första anhalten i , vid Hyllie station i . Samtliga passagerare skulle därefter legitimera sig, och den som inte hade inresetillstånd skjutsades till vid för att söka asyl. Tåg från till har tidigare gått med tiominuterstrafik, och ofta med trekopplade tågsätt. Kontroller har alltså gjorts av tiotusentals resenärer . Detta har givetvis krävt stora polisiära resurser. Dels i form av pengar, dels i form av att polisen rimligen har fått lägga andra väsentliga uppgifter åt sidan. Då gränskontrollerna nu har pågått , och regeringen har förlängt dessa , känns det synnerligen angeläget att fråga vad detta har inneburit för . Jag vill därför fråga statsrådet vad gränskontrollerna inneburit i form av kostnader och vad nedprioriterat .