ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H311649 · 2016-01-20 00:00:00 — Fråga 2015/16:649 Körkort av (SD) till Statsrådet (S) rapporterar om ett 30-tal fall som polisen har på sitt utredningsbord. Fallen det rör sig om är bilförare som har stoppats och som visat sig vara körkortslösa. Förarna har hävdat att deras utländska körkort är borttappade. Enligt svensk lag behöver man inte ha ett svenskt körkort om man inte är folkbokförd i . När en person har folkbokförts i har denna på sig att byta ut sitt utländska (utanför EES) körkort till ett svenskt. I ett fall, där en förare stoppades på väg in till , kunde föraren inte uppvisa körkort. Han förklarade att han hade ett utländskt körkort men att han hade tappat bort det. Mannen åtalades för olovlig körning, men i tingsrätten friades han då man ansåg att bevis som bekräftade att mannen verkligen var körkortslös saknades. Det är svårt eller omöjligt för svensk polis att kontrollera om det finns giltigt körkort i annat land. tar även upp ett exempel om hur en asylsökande i får vänta innan asylprocessen och folkbokföringen är genomförd. Därefter har han eller hon, om utländskt körkort sägs innehas men vara borttappat, på sig att byta ut detta mot ett svenskt, något som i praktiken innebär att personen enligt tingsrättens dom kan köra bil utan körkort i totalt . Det borde vara självklart för alla som framför fordon att ha med sig körkort när fordon framförs som kräver körkort. Information sprids fort, och är lagen tillåtande med att det är okej att köra bil om man säger att man har ett körkort men att det är borttappat, vilket inte går att kontrollera, kan vi få stora problem med körkortslösa bilförare. Anser statsrådet att det vore på sin plats med en lagändring som säger att en förare som inte kan uppvisa giltigt körkort, svenskt eller utländskt, inte heller får framföra fordon som kräver det?
fr · H311650 · 2016-01-20 00:00:00 — Fråga 2015/16:650 Övernattningsbostäder av (C) till Statsminister (S) har tagit på sig ett ansvar för att erbjuda övernattningsbostad för riksdagsledamöter vars hem ligger mer än 50 kilometer från . Det är rimligt. Regeringen har inte tagit på sig ett liknande ansvar för dem som utses till statsråd i regeringen. Frågan om statsrådens boende utreddes . I promemorian Ersättningar och förmåner till statsråd m.m. (Ds 2004:27) föreslogs att statsråden liksom riksdagsledamöterna skulle ha bostaden på hemorten som tjänsteställe. Detta genomfördes ej. Eftersom bostadsmarknaden i är så reglerad och dåligt fungerande innebär det svårigheter att med kort varsel skaffa bostad för de alltför få statsråd som kommer från andra valkretsar än . Bostadsköerna är långa och bostadsrätterna dyra, och boende i förorterna innebär betydande restider. Detta senare gäller givetvis de allra flesta som bor i , och där ska naturligtvis alltid en bedömning ske om riksdagsledamöter, eller statsråd, ska ha den förmån som nuvarande system innebär för riksdagsledamöterna eller ej. Något statsråd har därför ansett sig behöva utnyttja sina kontaktnät för att ta sig förbi de långa bostadsköer som finns, och statsråd torde ha haft vissa bekymmer med att ordna sitt boende, som ju ibland kan gälla rätt begränsade tidsperioder på månader eller . Min fråga till statsministern är: Anser statsministern att nuvarande regelverk för statsrådens boende, i de fall där de inte redan bor i , är väl fungerade och att bedömningen , att inga förändringar behövs, ligger fast?
fr · H311651 · 2016-01-20 00:00:00 — Fråga 2015/16:651 Förbud mot heltäckande slöja av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) har beslutat att införa ett förbud mot heltäckande muslimsk slöja på alla offentliga platser. Enligt justitieminister behövs förbudet ”för att skydda kulturella värderingar” samt landets ”gemensamma allmänna och kulturella utrymme, samt varje enskild individ”. (Källa: to introduce burqa ban, , .) valde att införa ett liknande förbud. Man förbjöd dock inte bara heltäckande slöja på offentliga platser utan bestämde dessutom att män som tvingar sina hustrur eller döttrar att bära heltäckande slöja ska kunna dömas till dryga böter och fängelse. dåvarande justitieminister, , menade bland annat att ”att gömma ansiktet under en heltäckande slöja är emot allmän ordning, vare sig det är framtvingat eller frivilligt”. (Källa: Franska senaten antog slöjförbud, , .) Med anledning av vad jag här framför undrar jag följande: Delar justitie- och migrationsminister ovan nämnda justitieministrars uppfattning i frågan, och kan ministern tänka sig att införa ett liknande förbud här i ?
fr · H311652 · 2016-01-20 00:00:00 — Fråga 2015/16:652 Krafttag mot barnäktenskap av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) presenterade en granskning som gör gällande att minst ett 70-tal av de barn som anlände till var gifta när de kom. Granskningen är dock endast gjord i sex av landets ankomstkommuner, vilket troligen innebär att siffran är betydlig högre än så. Det framkommer dessutom att i endast en kommun, närmare bestämt , är det praxis att sära på makar om barnäktenskap upptäcks mellan ett barn och en vuxen. I andra kommuner väljer man i stället att låta barnen bo tillsammans med den vuxna person som barnet är gift med, detta trots att barnäktenskap är förbjudet enligt svensk lag. Med anledning av vad jag här framför undrar jag följande: Anser justitie- och migrationsminister att det ska vara tillåtet med barnäktenskap i ? Vidare undrar jag om ministern anser att det ska vara tillåtet för svenska myndigheter att bryta mot svensk lagstiftning på området samt om ministern kommer att agera i frågan.
fr · H311653 · 2016-01-20 00:00:00 — Fråga 2015/16:653 Brott begångna av ensamkommande flyktingbarn av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Brott begångna av ensamkommande barn och unga har aktualiserats . I och vet vi till exempel från polisen att det förekommer brott bland ensamkommande ungdomar från , och andra delar av samt . Det gäller bland annat narkotikabrott och stölder. Det har också kommit uppgifter från polisen om att ensamkommande barn och ungdomar varit inblandade i sexuella trakasserier på olika platser i . Att unga tjejer blir sexuellt trakasserade av unga män i grupp är helt oacceptabelt och måste stoppas. Ett vanligt problem är att polisen har svårt att fastställa den misstänktes ålder. Det är mycket viktigt att fastställa rätt ålder. Om den misstänkte är är han eller hon inte straffmyndig och ska därför överlämnas till . Enligt polisen i är det inte ovanligt att ensamkommande flyktingbarn uppger sig vara under , detta för att undkomma straff då de begår brott. Naturligtvis är det tragiska livsöden som dessa ensamkommande barn och ungdomar har, men kan vi absolut inte acceptera att de kommer till och begår brott. Detta måste stoppas. Min fråga till justitie- och migrationsminister är: Vilka åtgärder tänker ministern vidta för att stoppa den här typen av brottslighet?
fr · H311654 · 2016-01-20 00:00:00 — Fråga 2015/16:654 Sysselsättning för intagna i fängelser av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Det är viktigt att intagna i fängelser har sysselsättning, inte minst för att minska återfall i brott. presenterade (Brå) en rapport där det framgick att intagna har för lite att göra och att sysselsättningen inte är anpassad till deras behov. De intagna har rätt till 30 timmars sysselsättning , men detta uppfylls inte. Dessutom saknas vettig sysselsättning. De intagna sitter i stället och fikar eller spelar spel. Enligt rapporten från Brå efterfrågar de intagna möjligheten att delta i behandlingsprogram eller gå en yrkesutbildning. Trots att möjligheterna till sådan sysselsättning ökat är efterfrågan större än tillgången. I sin studie tillfrågade frigivna från fängelse. Dessa uppgav att de hade positiva erfarenheter av behandlingsprogrammen och yrkesutbildningen. Av dem som gått behandlingsprogram uppgav hälften att programmet minskat deras risk för återfall. Även hälften av dem som gått yrkesutbildningen var positiva och bedömde att den ökat deras chans till arbete. Av ovanstående framgår det tydligt att möjligheten att delta i behandlingsprogram eller yrkesutbildning på fängelser är mycket viktig för att minska återfall i brott. Min fråga till justitie- och migrationsminister är: Vilka åtgärder kommer ministern att vidta för att säkerställa att alla intagna som vill har möjlighet att delta i behandlingsprogram och yrkesutbildning?
fr · H311655 · 2016-01-20 00:00:00 — Fråga 2015/16:655 Behandlingsprogram för intagna i fängelser som inte kan svenska av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) var jag och några kollegor på studiebesök på ett fängelse. Vi besökte en avdelning där det satt personer som dömts för grova sexualbrott, och genomsnittstiden för deras straff var fängelse. Vi pratade med en intagen som var dömd till fängelse för grova sexualbrott mot barn. Denne berättade att han först inte velat delta i ett behandlingsprogram men ändrade sig. Hans bedömning var att behandlingsprogrammet bidragit till en annan insikt om brotten han begått och att risken för återfall minskat. Vid besöket framkom att flera av de intagna på avdelningen inte kunde svenska. Det framkom också att dessa inte hade möjlighet till något behandlingsprogram överhuvudtaget. Behandlingsprogrammen skedde endast på svenska. Risken för återfall i brott efter åtta till i fängelse utan någon som helst behandling torde vara mycket hög. Detta är skrämmande, då många oskyldigas liv och hälsa torde vara i fara. presenterade (Brå) en studie i vilken det framkom att intagna på fängelser har för lite att göra. Behandlingsprogrammen och yrkesutbildningarna uppskattades av de intagna, men tyvärr är efterfrågan större än tillgången. Av de tillfrågade uppgav hälften av dem som gått behandlingsprogram att risken för återfall i brott minskat tack vare programmet. Min fråga till justitie- och migrationsminister är: Vilka åtgärder kommer ministern att vidta så att brottslingar som inte behärskar svenska också får möjlighet till behandlingsprogram för att minska risken för återfall i brott?
fr · H311656 · 2016-01-20 00:00:00 — Fråga 2015/16:656 Beslagtagande av asylsökandes ägodelar av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) rapporterade medierna om ett danskt lagförslag som innebär att asylsökande som kommer till ska kunna få sina värdesaker beslagtagna av danska myndigheter. Enligt förslaget ska allt utöver mobil, klocka, personliga värdesaker och kontanter beslagtas, för att sedan säljas. Detta för att delfinansiera den asylsökandes uppehälle under asylprocessen. från regeringspartiet försvarar förslaget med principen att den som har pengar ska försörja sig själv och att ”när man kommer till blir man behandlad som danskar blir behandlade”. (Källa: Ministern backar inte om att beslagta flyktingars värdesaker, , .) Ett liknande system finns för övrigt redan i . Där har myndigheterna beslagtagit pengar från asylsökande av samma anledning, det vill säga för att täcka en del av kostnaderna under asylprocessen. Med anledning av vad jag här framför undrar jag följande: Delar justitie- och migrationsminister uppfattningen att det är rimligt att man försörjer sig själv om man kan, och kan ministern tänka sig att införa ett liknande system här i ?
fr · H311657 · 2016-01-20 00:00:00 — Fråga 2015/16:657 Förväntade effekter på sjukfrånvaron av regeringens åtgärdsprogram av (M) till Socialförsäkringsminister (S) presenterade statsrådet ett åtgärdsprogram som inkluderar 25 punkter för minskad sjukfrånvaro. Målet för åtgärdsprogrammet är enligt statsrådet högst . Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialförsäkringsminister : Vilka är ministerns förväntade effekter, uttryckt i form av minskad sjukfrånvaro, för var och en av de 25 åtgärdspunkterna?
fr · H311658 · 2016-01-20 00:00:00 — Fråga 2015/16:658 Arbetslösheten bland utrikes födda av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) Före valet fick väljarna ofta höra att Socialdemokraterna hade en bättre medicin för jobben. Bara man kom till makten skulle man fixa jobben. Sakta men säkert ser vi nu att detta bara var fagra ord. Nya beräkningar från visar att om regeringen inte tar tag i integrationen och jobbskapandet kan vänta sig 90 000 fler varaktigt arbetslösa bland utrikes födda. Med anledning av ovanstående vill jag fråga arbetsmarknadsminister : Vilka konkreta åtgärder avser ministern att vidta för att gruppen utrikes födda inte ska hamna i utanförskap?
fr · H311659 · 2016-01-20 00:00:00 — Fråga 2015/16:659 Prövningen av arbetsförmågan vid slopandet av den bortre tidsgränsen av (M) till Socialförsäkringsminister (S) En kvalitetsuppföljning gjord av visar att av de sjukskrivna med anställning inte bedömdes ha en nedsatt arbetsförmåga när de slog i taket efter 914 dagars sjukskrivning. Bland företagare var siffran ännu högre. vet vi att har misslyckats med att genomföra de så kallade 90- och 180-dagarsprövningarna. Trots detta slopar nu regeringen den bortre tidsgränsen, och i praktiken innebär det att man som sjukskriven inte kommer att få sin arbetsförmåga prövad och att man inte kommer att få en kallelse från Arbetsförmedlingen. Detta är inte bara olyckligt för alla dem som inte får sin arbetsförmåga prövad, det är också mycket kostsamt för statskassan. Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialförsäkringsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för den stora grupp som inte saknar arbetsförmåga men som i och med slopandet av bortre tidsgränsen nu inte kommer att kallas till Arbetsförmedlingen?
fr · H311660 · 2016-01-20 00:00:00 — Fråga 2015/16:660 Risker med ett ökat försvarssamarbete med av (M) till Försvarsminister (S) Den socialdemokratiskt ledda regeringen har varit mycket tydlig med att man inte vill att söker ett medlemskap i . Man har i debatten hänvisat till att detta skulle kunna vara en ökad risk för att dras in i konflikt. har försvarsminister varit tydlig med att han vill ha ett fördjupat militärt samarbete med . har till skillnad från en lång landgräns mot , en gräns som i händelse av krig då skulle bli också skyldighet att försvara. Min fråga till försvarsministern är: Hur har försvarsministern och regeringen diskuterat vad avser ökad risk för att dras in i konflikt vid ett ökat samarbete med ?
fr · H311661 · 2016-01-20 00:00:00 — Fråga 2015/16:661 Skottsäkra västar till hemvärnet av (M) till Försvarsminister (S) Hemvärnet är en mycket professionell del av det svenska försvaret. Det svenska hemvärnet är väl bemannat och redo på plats ute i hela . Det svenska hemvärnet har också bättre utrustning än någonsin och fler utbildade soldater än man haft tidigare. Till detta behöver också det personliga skyddet för de enskilda soldaterna förstärkas. Vi vet att skyddsvästar inte finns till alla våra hemvärnssoldater. Med anledning av ovanstående vill jag fråga försvarsminister : När kommer alla våra hemvärnssoldater att ha tillgång till skyddsväst?
fr · H311662 · 2016-01-21 00:00:00 — Fråga 2015/16:662 Sanktioner mot av (L) till Utrikesminister (S) är en mycket viktig medlem i Europeiska unionen och en mycket viktig samarbetspartner för . Landet är det mest befolkningstäta av de före detta Sovjetstater som 2004 blev medlemmar i , och det är också mest framgångsrikt ekonomiskt. Sedan diktaturen föll har vi sett en positiv demokratisk utveckling, Natomedlemskap och en snabbt sjunkande arbetslöshet. Men sedan nationalkonservativa PiS vann förra årets val har saker förändrats. Den nya regeringen har urholkat den så viktiga maktdelningsprincipen - en ny lag undergräver författningsdomstolen och makten koncentreras. Även på pressfrihetens område ser vi en dålig utveckling. Den polske presidenten skrev under regeringens nya medielag, som öppnar för en massiv politisk utrensning i de viktigaste etermedierna. Finansministern ges möjlighet att sparka och utse nya chefer på polska public service radio och tv. Kulturminister resonerar i en DN-intervju om att alla journalister som arbetar på public service kan komma att sägas upp. Regeringspartiet var inte tydligt med hur radikalt man ville förändra det polska samhället i grunden. har opinionsstödet sjunkit. Detta är inte rätt väg för . Vi liberaler har med glädje stöttat ett moderniserat och liberala politiker som tar strid för frihandel, öppenhet, fri abort och samkönade äktenskap. välkomnar vi att EU-kommissioner inlett en granskning av de polska reformerna. Vi tror dock att även de bilaterala kontakterna kan användas för att uppmana den polska regeringen att respektera demokratin och rättsstatens principer. Med hänvisning till det anförda vill jag fråga utrikesminister : Är utrikesministern beredd att inom EU förespråka såväl politiska som ekonomiska sanktioner med anledning av de odemokratiska reformer som genomförs i ?
fr · H311663 · 2016-01-21 00:00:00 — Fråga 2015/16:663 Reglerad gårdsförsäljning av (M) till Statsrådet (S) Hot mot folkhälsan är det argument som ofta används i diskussionen angående reglerad gårdsförsäljning av lokalproducerat öl, vin och cider. Andra menar att det är möjligt att förena en restriktiv alkoholpolitik med små gårdsbutiker som säljer högkvalitativa produkter. Den lilla, lokala produktion som är aktuell kommer att innebära små kvantiteter med till största del turister och finkänsliga experter som potentiell kundbas. Att en verksamhet i denna ringa omfattning på något sätt skulle utgöra ett hot mot alkoholmonopolet eller Systembolagets roll, inom ramen för det svenska monopolet, är att dra mycket långtgående slutsatser. Folkhälsa ska ha framåtsyftande och verklighetsbaserade strategier för att nå effekt, inte minst för barn och unga. Likaså är det viktigt att det finns resurser för myndigheter och andra att agera mot svartsprit, smuggling och langning som är stora utmaningar. Hanterar nu inte regeringen alkoholpolitiken och folkhälsopolitiken framåtsyftande kan det snarare bli som så att staten tappar skatteintäkter, inte bara för att privatpersoner åker till och inhandlar sina alkoholhaltiga drycker, eller av uppköpare som hämtar hem från andra länder, utan även för att lokalproducenter tolkar lagstiftningen annorlunda. Till exempel använder en vingård i möjligheten att vinflaskor först exporteras till för att sedan säljas lokalt. En vingård i säljer sitt vin direkt till privatpersoner, enligt nyhetssajten , utan att bryta mot lagen. Köparen går in på vingårdens hemsida, beställer och betalar. Vinet exporteras sedan till , till en butik som ägs av vingården, och där betalas dansk skatt. Flaskorna importeras sedan tillbaka till av köparen och dansk skatt dras av. Dessa lösningar för att komma runt problematiken torde vara ett viktigt skäl att se till att restriktiv alkoholpolitik går i samklang med verkligheten. Med anledning av ovanstående vill jag därför fråga regeringen och ansvarigt statsråd folkhälsosminister : På vilket sätt avser statsrådet och regeringen att anpassa och, inom ramen för befintligt alkoholmonopol, möjliggöra reglerad gårdsförsäljning av lokalproducerat öl, vin och cider?
fr · H311664 · 2016-01-21 00:00:00 — Fråga 2015/16:664 Anklagelser om övergrepp av peshmerga i av (V) till Utrikesminister (S) släppte en omfattande rapport om situationen i /Irakiska . I rapporten and dispossessed: Forced displacement and deliberate destruction in northern riktas kritik mot framför allt peshmergastyrkor från regionala regering KRG. Enligt rapporten har peshmerga schaktat bort, sprängt och bränt ned tusentals hem i områden som man erövrat från Daish i Ninewa, and med syfte att fördriva arabiska samhällen eller för att förhindra att araber återvänder till områdena. Enligt Amnesty sker en tvångsförflyttning av civila som skulle kunna vara ett krigsbrott. KRG har tillbakavisat anklagelserna. deltar med 35 personer i den militära utbildningsinsatsen i norra . Det svenska bidraget är inriktat på utbildning av just peshmergastyrkor från KRG. Amnestys rapport berör händelser som inträffade innan den svenska insatsen inleddes. Men det är viktigt att nu säkerställer att anklagelserna utreds, att man lyfter de allvarliga anklagelserna i dialogen med KRG och försäkrar sig om att de styrkor som utbildar inte på något sätt bidrar till brott mot krigets lagar. Jag vill därför fråga utrikesminister : Vilka initiativ avser utrikesministern att ta för att säkerställa att de styrkor som utbildar i respekterar krigets lagar och de mänskliga rättigheterna?
fr · H311665 · 2016-01-21 00:00:00 — Fråga 2015/16:665 uppdrag av (M) till Statsrådet (S) är en ny svensk myndighet som bildades . Myndighetens uppgifter framgår av förordning (2015:527) med instruktion för och de inkluderar bland annat: Att ha det samlade ansvaret för att utveckla, förvalta och stödja den upphandling som genomförs av upphandlande myndigheter. Att ge stöd till upphandlande myndigheter, enheter och leverantörer. Att bistå regeringen med underlag för utvecklingen av upphandling. Att verka för relevant forskning inom området offentlig upphandling och utveckling och spridning av relevant statistik. Att verka för ökad miljöhänsyn och sociala hänsyn samt utveckla och förvalta kriterier för miljöhänsyn, inklusive energikrav, och sociala hänsyn inom upphandling, har alltså främst ett stödjande uppdrag. Det framgår även att myndigheten ska ”verka för” en rad saker, bland annat ökad miljöhänsyn, även om det är oklart hur det ska ske. Den statliga utredningen och villkor enligt kollektivavtal (SOU 2015:78) innehåller dock ett antal förslag som skulle innebära en delvis förändrad roll för myndigheten. Utredaren tycks mena att myndigheten kan ges kompetens att utfärda föreskrifter som ska binda bland annat kommunerna när det gäller vilka krav som ska ställas och i vilka branscher. Min fråga till statsrådet är därför: Hur ser statsrådet på möjligheten att uppdra åt att utfärda föreskrifter om när det bör ställas arbetsrättsliga kontraktsvillkor och om nivån på de villkor som ska ställas?
fr · H311666 · 2016-01-21 00:00:00 — Fråga 2015/16:666 Sluten ungdomsvård av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Enligt en rapport från (Brå) döms allt färre ungdomar till sluten ungdomsvård. Av de som döms är pojkar och de har begått grova brott såsom rån, grova sexualbrott, grov misshandel, mord eller dråp. dömdes som begått dessa brott till sluten ungdomsvård. har andelen halverats och genomsnittstiden är . Tiden är väldigt kort, inte minst med tanke på att den torde vara alltför kort för att hinna med några verkningsfulla behandlingsåtgärder. Inte heller torde den korta tiden uppfattas som en upprättelse för exempelvis våldtäktsoffer, som troligtvis påverkas efter att ha utsatts för brott. Min fråga till justitie- och migrationsminister är därför: Anser ministern att genomsnittstiden är tillräcklig för grova våldsbrott och om inte, vilka åtgärder kommer ministern att vidta för att dessa ska blir längre?
fr · H311667 · 2016-01-21 00:00:00 — Fråga 2015/16:667 Krafttag mot hedersrelaterade brott av (L) till Statsrådet (S) presenterade , , sin statistik . Bland annat kunde myndigheten visa att hade 46 polisanmälningar gjorts som rör äktenskapstvång samt vilseledande äktenskapsresa. Liberalerna ser mycket allvarligt på de hedersrelaterade brotten. har vi medverkat till den skärpta lagstiftning mot barn- och tvångsäktenskap samt fullmaktsäktenskap som trädde 2014. Räknar vi från lagens ikraftträdande och fram till slutet av 2015 har 65 polisanmälningar gjorts. har 52 ärenden lagts ned av åklagare. efter det nya regelverket kan man också konstatera, utifrån BRÅ:s rapport, att inte ett enda fall gått till åtal och därmed inte heller någon dom. Det är oerhört viktigt att en straffskärpning från samhällets sida också leder till att fler uppmuntras att anmäla den här typen av allvarliga brott, men det är lika viktigt att personer kan åtalas och lagföras för de brott de begått. Ska de brottsutsatta känna tillit och stöd av samhället är det viktigt att förövarna ges en konsekvens. Detta underlag – att inget ärende lett till åtal – måste granskas och analyseras. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att den nämnda lagstiftningen ska ge önskad effekt i rättsväsendets arbete mot hedersvåld och förtryck?