ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H3111435 · 2016-07-04 00:00:00 — Fråga 2015/16:1435 konsulära beredskap av (M) till Utrikesminister (S) har i enlighet med 9 § lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. granskat utrikesförvaltningens konsulära beredskap, och redovisar resultatet av denna granskning i rapporten 2016:13. skriver följande: ”Den övergripande slutsatsen är att den konsulära krisberedskapsorganisationen har goda förutsättningar att hantera konsulära kriser utomlands. bedömer också att organisationen använder sina resurser på ett effektivt sätt. Det finns dock några områden som kan förbättras för att ytterligare stärka förutsättningarna för krisberedskapen inom utrikesförvaltningen att fungera väl, framförallt på utlandsmyndigheterna.” tar bland annat upp frågan om övningar för utlandsmyndigheterna – både vad gäller antal och innehåll och registrering för uppföljning. skriver vidare följande: ”granskning visar att mer än hälften av utlandsmyndigheterna inte övade alls . Det är allvarligt. Att alla utlandsmyndigheter övar regelbundet är viktigt, inte minst med tanke på personalrotationen. anser att årlig övning är ett rimligt krav. UD bör därför överväga hur utlandsmyndigheterna kan förmås att öva minst en gång . En möjlighet kan vara att föra in kravet på årlig övning i föreskrifterna för utrikesförvaltningen. Eventuellt måste cheferna vid utlandsmyndigheterna också få tydliga direktiv om vilken prioritet krisberedskapsfrågorna bör ha, så att de kan ge de beredskapsansvariga tillräckligt med tid för uppdraget. Utlandsmyndigheter som inte övat bör följas upp. Vidare upplever drygt hälften av de beredskapsansvariga tjänstemännen att de i mycket liten eller endast viss utsträckning deltagit i utbildningar och övningar som förbereder dem för beredskapsansvaret. bedömer således att dessa inte kan anses ha deltagit i utbildning eller övning i tillräcklig omfattning. Granskningen visar att efterfrågan på utbildning är större än vad det finns resurser för, framförallt råder brist på tid eftersom beredskapsgruppen är en liten grupp. Avslutningsvis anser att UD skulle kunna ha en systematisk registrering av utlandsmyndigheternas övningar och vilka som deltagit . Detta skulle ge en god överblick den samlade kompetensen vid varje utlandsmyndighet.” Med anledning av ovanstående vill jag fråga utrikesminister : På vilket sätt avser ministern att följa upp och förbättra övningarna för utlandsmyndigheterna?
fr · H3111436 · 2016-07-04 00:00:00 — Fråga 2015/16:1436 Vägar framåt för en bättre nutritionsvård av (M) till Statsrådet (S) Alla patienter ska erbjudas en god och säker nutritionsvård. Det är dags för regeringen och ansvarig minister att följa upp hur föreskrifter efterlevs. Nutrition är ett område att följa upp för att hitta vägar framåt för att undvika undernäring i svensk hälso- och sjukvård. Undernäring leder till onödigt lidande för de patienter som drabbas och till ökade samhällskostnader. Undernärda patienter löper större risk att drabbas av komplikationer, vilket i sin tur innebär än mer lidande för den enskilda samt högre vårdkostnader. I inom patientsäkerhetsområdet 2016 belyser man att det saknas aktuell data om förekomsten av undernäring inom hälso- och sjukvården och . Det finns inte heller data för hur prevalens skiljer sig åt mellan olika verksamheter inom slutenvården eller inom hemsjukvården. I äldre svenska studier, som omfattade drygt 5 000 patienter, var undernärda. Bland kroniskt sjuka äldre var prevalensen ännu högre. har i sina nya föreskrifter Förebyggande av behandling vid undernäring, som trädde i kraft , skärpt kraven på att förebygga undernäring inom vården. Det är ett steg i rätt riktning. Nästa steg är att få fram fakta om hur vårdgivarna går till väga för att upptäcka och behandla patienter som lider av eller riskerar att drabbas av undernäring. Detta går inte eftersom det saknas en ordentlig kartläggning av problemets omfattning och kostnader. Med anledning av ovanstående önskar jag fråga statsrådet : När kommer statsrådet och regeringen att se till att en kartläggning av undernäring sker samt utvärdera implementeringen av föreskrifter Förebyggande av behandling vid undernäring?
fr · H3111437 · 2016-07-04 00:00:00 — Fråga 2015/16:1437 En översyn av socialtjänstlagen av (M) till Statsrådet (S) En aktuell dom från förvaltningsdomstolen i är principiellt intressant. Av den framgår att EU-medborgare har rätt att få försörjningsstöd (socialbidrag) så länge deras barn går i svensk skola. Denna dom kan få omfattande principiella följdverkningar och ekonomiska konsekvenser för landets kommuner. En kort bakgrund ger vid handen att domen avser en kvinna från ett EU-land. Hon bosatte sig i . När hennes anställning upphörde sökte hon försörjningsstöd. Kommunen nekade henne detta med hänvisning till reglerna inom EU som i korthet föreskriver att uppehållsrätten i upphör efter att anställningen tagit slut. Förvaltningsrätten i har i en dom kommit fram till att tolkat lagstiftning och regelverk på ett felaktigt sätt. Förvaltningsrätten anser att kvinnan har laglig rätt att stanna i så länge som barnen som börjat skolan fortsätter att ta del av skolundervisningen. Barnen i sin tur hade rätt till skolundervisning eftersom mamman hade ett arbete. Mamman har i sin tur, menar förvaltningsrätten, rätt till försörjningsstöd så länge barnen går i skolan. Förvaltningsrätten menar således att vårdnadshavaren har uppehållsrätt i . Därmed har hon rätt till försörjningsstöd oavsett om hon klarar av att uppfylla villkoren enligt Europeiska unionens rörlighetsdirektiv, vilket framgår att hon inte klarat av. Hon är arbetslös . Förvaltningsrätten hänvisar till att socialtjänstlagen ger vårdnadshavaren rätt till försörjningsstöd. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Är regeringen och ansvarigt statsråd beredda att skyndsamt genomföra en total översyn av socialtjänstlagen, trots att regeringspartierna röstat emot detta i , och därtill vidta åtgärder som motverkar en utveckling av försörjningsstödet i ovan beskrivna riktning?
fr · H3111438 · 2016-07-05 00:00:00 — Fråga 2015/16:1438 Levnadsvillkor för personer med funktionsnedsättning av (M) till Statsrådet (S) En utvärdering från Myndigheten för delaktighet visar att personer med funktionsnedsättning fortfarande har betydligt sämre levnadsvillkor jämfört med den övriga befolkningen. Myndigheten menar att utvecklingen av exempelvis tillgänglighet och delaktighet inom de flesta politikområden har gått alltför långsamt. Särskilda områden som lyfts fram är utbildning och arbetsmarknad, där myndigheten menar att det krävs mycket effektivare insatser. Delaktighet i samhället via arbete eller studier är en av nyckelfaktorerna till god livskvalitet och någonting man från politiken behöver uppmuntra och stötta i samtliga samhällsgrupper. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att förbättra levnadsvillkoren för personer med funktionsnedsättning?
fr · H3111439 · 2016-07-06 00:00:00 — Fråga 2015/16:1439 MR-aktivisters situation i av Amineh Kakabaveh (V) till Utrikesminister (S) arresterades den iranska människorättsaktivisten , trots sviktande hälsa, för att avtjäna återstoden av ett sexårigt fängelsestraff hon dömdes till 2011. Hennes hälsoproblem uppstod då hon arresterades och hölls i isoleringscell så länge att hon drabbades av epilepsi. I samband med den nya arresteringen dömdes hon till fängelse för att hon ”hotat den nationella säkerheten”. Särskilt komprometterande var bland annat att hon haft kontakt med en annan människorättsaktivist i exil, fredspristagaren . har för övrigt fått staden pris för fredlig (sic!) Hon avtjänar nu sitt straff i en sektion med 25 kvinnliga politiska fångar i det ökända Evinfängelset. Förhållandena där är bortom beskrivning, berättar hon i ett brev till . FN:s högkommissarie har krävt att ska ges den medicinska vård som krävs och att hon ska försättas på fri fot. Det vore följaktligen klädsamt om den i sina förbindelser med den iranska regimen, vilka förhoppningsvis inte bara begränsar sig till goda ekonomiska uppgörelser, med fallet som utgångspunkt kunde uttala sin avsky över hur den iranska regimen behandlar landets människorättsaktivister. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Vad avser ministern att göra för att förmå den iranska regimen att frige samt respektera landets människorättsaktivister och deras rätt att verka för mänskliga och demokratiska rättigheter?
fr · H3111440 · 2016-07-08 00:00:00 — Fråga 2015/16:1440 Utredning om kommunikation för samhällsviktiga myndigheter av (M) till Försvarsminister (S) () har skickat ut en inbjudan till en utförsäljning av 700-megahertzbandet. Försvarsmakten, , Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) och har i sina remissvar varit mycket tydliga med att de inte vill att PTS säljer ut hela bandet utan avvaktar och sparar cirka en tredjedel av utrymmet för att de, och andra samhällsviktiga myndigheter, ska kunna kommunicera i ett eget, säkert och robust nät. Om hela 700-megahertzbandet säljs ut riskerar frekvenserna hamna hos bolag som kanske inte kan uppfylla de behov och krav som bland annat och polisen kräver. har i sitt remissvar till PTS pekat på en rad problem som kan uppstå om hela bandet auktioneras ut. Vi lever med en orolig omvärld, säkerhets- och krisberedskapsnivån behöver höjas. I detta läge borde frågan om säker kommunikation för samhällsviktiga myndigheter utredas ordentligt innan någon försäljning sker. Avser försvarsministern att ta initiativ till att frågan om kommunikation för samhällsviktiga myndigheter ska utredas och i så fall om 700-megahertzbandet helt eller delvis bör kvarstå i statens ägo?
fr · H3111441 · 2016-07-08 00:00:00 — Fråga 2015/16:1441 Svenskt deltagande i Joint Expeditionary Force av (M) till Försvarsminister (S) har ingått ett omfattande samarbetsprogram med på försvarsområdet. I programmet ingår 53 olika punkter. Det tidigare i bland annat inriktningspropositionen utpekade Joint Expeditionary Force (JEF) ingår dock inte. I grunden handlar det om att kunna ta del av kvalificerad övningsverksamhet. Det är också ett sätt att bygga tillit och tydligt visa landets ansvarstagande i samverkan med andra runt och i . Från regeringshåll har sagts att frågan om deltagande nu ska analyseras tillsammans med . Har försvarsministern, efter att ha tittat på detta tillsammans med , för avsikt att ge besked om svenskt deltagande i det i inriktningspropositionen utpekade JEF, Joint Expeditionary Force?
fr · H3111442 · 2016-07-08 00:00:00 — Fråga 2015/16:1442 av (MP) till Statsrådet (S) Regeringen beslutade om ett kommittédirektiv ”En ändamålsenlig reglering för biobanker” (Dir. 2016:41) genom vilket en särskild utredare ska göra en översyn av den lagstiftning som reglerar hanteringen av humanbiologiskt material, s.k. vävnadsprover, och information om proverna i biobanker. Av direktiven framgår bl.a. att utredaren ska analysera och lämna förslag om användningen av vävnadsprover från och andra biobanker ska vara tillåten för utredning av allvarliga brott. Utredaren ska vidare analysera vilka fördelar och risker som finns med att göra och andra biobanker tillgängliga för brottsutredande ändamål. Som framgår av direktiven har frågan om vävnadsprover från ska få användas för brottsutredande ändamål aktualiserats ett flertal gånger. (SOU 2010:81) hade i uppdrag att utforma en lagstiftning som skulle säkerställa att vävnadsprover inte skulle få användas för brottsutredande ändamål. Utredningen föreslog att det skulle anges i att vävnadsprover som omfattas av biobankslagen inte får tas i beslag för utredning av brott. Om proverna nu skulle få användas även för brottsutredande ändamål finns det en risk för att föräldrar skulle överväga att inte lämna sitt samtycke till att prover tas och bevaras från deras nyfödda barn, att föräldrar begär att deras barns prover ska tas ur biobanken eller att provgivarna i vuxen ålder begär samma sak. Jag instämmer i utredningsdirektivens skrivning om att detta skulle innebära negativa konsekvenser inte bara för barn och föräldrar utan också för forskningen. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att öppna för möjligheten att använda till brottsbekämpning?
fr · H3111443 · 2016-07-11 00:00:00 — Fråga 2015/16:1443 Förändringar vid tullen i Hån av (S) till Finansminister (S) Regeringen har upprepade gånger sagt att andelen statliga arbeten ute i landet ska öka. är det län där flest antal statliga jobb har försvunnit och man är därför i länet rädda om de som finns kvar. kommunalråd, näringslivet och andra har förstått att arbetar med att förändra bemanningen vid tullstationen i Hån, detta utan att ha haft dialog med kommunen eller andra företrädare. Det är oroande att viktiga arbetstillfällen i en kommun liknande riskerar att försvinna och jag vill därför med anledning av regeringens ambitioner kring statliga arbeten fråga finansministern följande, där min förhoppning vid ett positivt svar är att berörda parter kring i görs delaktiga i de förändringar som pågår och att dessa kommer att leda till att andelen statliga arbeten i ökar, inte minskar. Hur arbetar finansministern för att andelen statliga arbeten ute i landet ska öka?
fr · H3111444 · 2016-07-11 00:00:00 — Fråga 2015/16:1444 Redovisningen av av (M) till Utrikesminister (S) valdes till en av de icke-permanenta platserna i för . har en god möjlighet att bidra till säkerhetsrådets huvuduppgift: att upprätthålla internationell fred och säkerhet. Arbetet börjar /17 och pågår framåt. när omröstningen är klar och det står klart att har en av de icke-permanenta platserna har regeringen lovat att redovisa alla kostnader i detalj i ett transparent bokslut över kampanjarbetet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utrikesminister om och i sådant fall när och på vilket sätt ministern avser att informera om redovisningen av kampanjen till ?
fr · H3111445 · 2016-07-11 00:00:00 — Fråga 2015/16:1445 Försämrat omvärldsläge av (M) till Statsminister (S) Under i medverkade statsminister i P1-morgon och fick bland annat svara på frågor om ett svenskt Natomedlemskap och samarbete med Nato. Under sändningen diskuterades också hållning, vilken innebär att säger nej till ett Natomedlemskap men om säkerhetsläget försämras kan det omprövas. Den är inte beredd att, som , ompröva ett svenskt Natomedlemskap om säkerhetsläget förvärras ytterligare. På frågan vad gör om säkerhetsläget blir sämre svarar statsministern: ”Det är hypoteser. Vi menar att det bästa för och vår säkerhet är att vi inte går med i Nato därför att det skapar minst spänningar i vårt närområde. Och det är därför jag står upp för det.” Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsminister : Vilken bakomliggande analys gör att statsministern på frågan om svenska åtgärder vid ett försämrat säkerhetsläge väljer att svara att ”det är hypoteser” och vilka åtgärder ämnar statsministern vidta om säkerhetsläget de facto blir sämre?
fr · H3111446 · 2016-07-12 00:00:00 — Fråga 2015/16:1446 Situationen på landets sjukhus av (M) till Statsrådet (S) Efter en rundringning meddelar nu att rekordmånga vårdplatser stängs på landets sjukhus . Trots enorma bonusar till de sjuksköterskor som kan tänka sig skjuta upp sin semester är bristen nästintill akut och som resultat kommer endast akuta operationer utföras på flera av landets sjukhus. som sommaren visar sig svårhanterlig tyder ingenting på att denna trend håller på att vändas då fler sjuksköterskor väljer att lämna yrket antingen för pension, arbetsplatser med bättre lön och villkor eller helt enkelt till yrken med bättre arbetsmiljö. I kombination med en kraftigt växande befolkning riskerar slutresultatet av denna trend att bli katastrofal om inga konkreta åtgärder vidtas. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att förbättra situationen på landets sjukhus?
fr · H3111447 · 2016-07-12 00:00:00 — Fråga 2015/16:1447 Vänersjöfartens förutsättningar att utvecklas av (M) till Statsrådet (S) Insjötrafiken i spelar en viktig roll. skulle den kunna växa i betydelse om den fick rimliga förutsättningar att utvecklas. fraktas gods med fartyg till och från hamnar, största sjö, men bara en av de viktiga transportlederna på insjö. I om och Vänerstråket gör man prognosen att godstransporterna på kommer fortsätta att öka . En ny lågbro över i och gamla slussar i hotar dock framtiden för den viktiga Vänersjöfarten. Kommunerna runt , med flera har överklagat tillståndet för bron, som riskerar att hindra den viktiga insjötrafiken på och . Ett fartyg som maximalt utnyttjar utrymmet i slussar lastar lika mycket som fem godståg – eller 135 lastbilar. Skulle Vänersjöfarten försvinna behövs ytterligare 140 000 lastbilar och 1 500 tåg – . En höjning av avgifter och kostnader som inte står i proportion till som föreslagits, och utan någon som helst konsekvens- och rimlighetsanalys, är inte att bejaka framtidens insjötrafik. Sjöfarten är en viktig resurs för näringslivet runt . som transporteras på sjön medverkar till att kraftigt avlasta väg- och järnvägsnätet i regioner runt och bidrar till en bättre miljö. Om godset flyttar från sjö till lastbil blir det en miljömässig försämring. Sjöfarten är dessutom av avgörande betydelse för tillväxt och jobb i . Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställa följande fråga till statsrådet (S): Vilka konkreta åtgärder avser statsrådet vidta för utveckling av Vänersjöfarten, och avser regeringen först ta fram konsekvensanalyser med jobb och tillväxt i fokus, för att öka och förbättra möjligheter till sjötransporter och överföra landsvägstransporter till sjön?
fr · H3111448 · 2016-07-12 00:00:00 — Fråga 2015/16:1448 Vänersjöfartens förutsättningar att utvecklas av (M) till Statsrådet (S) Insjötrafiken i spelar en viktig roll. skulle den kunna växa i betydelse om den fick rimliga förutsättningar att utvecklas. fraktas gods med fartyg till och från hamnar, största sjö, men bara en av de viktiga transportlederna på insjö. I om och Vänerstråket gör man prognosen att godstransporterna på kommer fortsätta att öka . En ny lågbro över i och gamla slussar i hotar dock framtiden för den viktiga Vänersjöfarten. Kommunerna runt , med flera har överklagat tillståndet för bron, som riskerar att hindra den viktiga insjötrafiken på och . Ett fartyg som maximalt utnyttjar utrymmet i slussar lastar lika mycket som fem godståg – eller 135 lastbilar. Skulle Vänersjöfarten försvinna behövs ytterligare 140 000 lastbilar och 1 500 tåg – . En höjning av avgifter och kostnader som inte står i proportion till som föreslagits, och utan någon som helst konsekvens- och rimlighetsanalys, är inte att bejaka framtidens insjötrafik. Sjöfarten är en viktig resurs för näringslivet runt . som transporteras på sjön medverkar till att kraftigt avlasta väg- och järnvägsnätet i regioner runt och bidrar till en bättre miljö. Om godset flyttar från sjö till lastbil blir det en miljömässig försämring. Sjöfarten är dessutom av avgörande betydelse för tillväxt och jobb i . Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställa följande fråga till statsrådet (S): Vilka konkreta åtgärder avser statsrådet att vidta för att gröna näringar och insjötrafiken i förening ska utvecklas och stärkas för fler jobb och tillväxt?
fr · H3111449 · 2016-07-13 00:00:00 — Fråga 2015/16:1449 Förvaltningsetik och revision av (S) till Statsrådet (S) Som tidigare utredare för den kommunala revisionen /2004 har jag med stor upprördhet tagit del av det man kan kalla ”Ackumaffären” eller ”Riksrevisionsaffären.” Genom utredningen försvarade jag då den förtroendemannaledda kommunala revisionen men tryckte hårt på sådant som etik, transparens och legitimitet. I staten har förtroendemannamedverkan graderats ned, beslutande styrelser har ersatts av maktlösa insynsråd. Det har funnits ett nyliberal rundgångssnack, baserat inte minst på NPM, om att professionella tjänstemän mer opartiskt och objektivt kan hantera förvaltningsbeslut och dessutom skulle vara mer immuna mot korruption. Kronan i detta verk har varit som objektivt och sakligt skulle granska regeringens och myndigheters verksamhet och vars begåvade slutsatser sedan skulle behandlas av så att denna kunde ”styra upp” regeringens politik. har allt detta kraschlandat i en härva av vänskapskorruption, kompisrekryteringar och gamla politiska kontakter. Allt i syfte att både frikostigt försörja gamla vänner och att fortsätta den tidigare regeringens krig mot den tidigare oppositionens och nuvarande regeringens politik, genom granskningar. Lika illa är att ”tipsandet” från ledning bildat skola och att ledning fick ett ”tips” om att den var illa ute från . Genom vilka åtgärder vill statsrådet säkerställa statsförvaltningens moraliska kompass och återge förtroendevalda inflytande över myndigheterna så att ”vänskapstipsandet” upphör och de felaktiga beteendena som visat sig i Riksrevisionsaffären inte sprider sig?
fr · H3111450 · 2016-07-13 00:00:00 — Fråga 2015/16:1450 Slöseri med legitimerad vårdpersonal av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) Fyra av tio tandläkare som legitimerades i var utbildade i utlandet. Bland dem som har en utländsk tandläkarutbildning finns också många svenska studenter som valt att studera utomlands. Detta gäller inte bara tandläkare, utan även annan vård- och omsorgspersonal. Tyvärr är det för en svensk som studerat till tandläkare utomlands inte helt oproblematiskt att få en svensk tandläkarlegitimation. Även om utbildningen genomförts i ett EU-land. Har man som svensk exempelvis en tandläkarutbildning från krävs det att man arbetar i för att tillgodose sig en svensk tandläkarlegitimation. ger dock endast gästlegitimation . Även om man behöver fler arbetstimmar för att ha möjlighet att ansöka om en svensk legitimation. En ny ansökan avslås från och tandläkaren som bara har några månader kvar till sin svenska tandläkarlegitimation tvingas i stället att lämna och söka arbete i landet där studierna utförts. Så löser man inte integrations-, arbetsmarknads- och tillväxtutmaningar. Vill man ha vårdpersonal i måste vägen till att kunna utföra sitt yrke vara kortare och enklare. Det kan inte finnas regelverk som vid mållinjen sätter krokben på behövd och livsviktig arbetskraft. Vården står inför en rad framtidsutmaningar som kräver resurser, reformer och politiskt ledarskap. Det stora antalet asylsökande har varit påfrestande för hälso- och sjukvården. är det att på allvar ta tillvara den kompetens som finns i , men som utbildats på andra platser, oavsett var man kommer ifrån. Vi har inte råd att tappa eller inte ta tillvara på utbildad vårdpersonal. Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställa följande fråga till arbetsmarknads- och etableringsminister (S): Vilka konkreta åtgärder vidtar ministern och regeringen för att snabbare, enklare och mer systematiskt från början ta tillvara på vårdutbildade som befinner sig i , samt för svenskar med utländsk vårdutbildning att komma in svenska arbetsmarknad?