ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H411289 · 2016-11-07 00:00:00 — Fråga 2016/17:289 Gränskontrollerna och rörligheten i av (M) till Utrikesminister (S) genomförde en minisession i , och presenterade de nordiska samarbetsministrarna en deklaration om den fria rörligheten. hade kraftigt påverkats av de då införda id- och passkontrollerna. Ministrarna förkunnade i : ”Vi vill värna rörligheten inom .” Man sade vidare: ”Vi vill samarbeta med de ministrar som har ansvar för gränskontroller.” har det gått över mötet i . Gränskontrollerna ska förlängas ytterligare . Och inga förbättringar har skett för att underlätta för boende i . Gränskontrollerna är rimliga sett i ljuset av de migrationsströmmar och det migrationstryck som finns i , men man borde kunna hitta ett annat system för att utföra dem. Senast i samband med ordinarie session i vecka 44 fick samarbetsministrarna nya redovisningar om hur livet runt negativt påverkats med påfrestningar för pendlarna och konsekvenser för handeln. Med anledning av detta frågar jag utrikesminister : Hur avser utrikesministern och den nordiska samarbetsministern att implementera den deklaration som gjordes om att värna rörligheten i och samarbeta med de ministrar som har ansvar för gränskontroller?
fr · H411290 · 2016-11-07 00:00:00 — Fråga 2016/17:290 Demokratiskt valda partiers rätt att lämna budgetförslag av (SD) till Statsrådet (S) En självklar del av den väl förankrade lokala demokratin i är alla partiers rätt och möjlighet till att lämna in egna budgetmotioner för sina respektive kommuner, oavsett partiets storlek och oavsett om de sitter i opposition eller i majoritet. I vissa kommuner är det traditionellt sett ovanligt att de mindre partierna lämnar in egna budgetförslag, men rätten ska alltid finnas, även om partiet i fråga inte är en del av kommunstyrelsen. I skrivande stund nås undertecknad av uppgifter som gör gällande att ett parti i i förhand nekats att lämna in sin budget på sittande kommunfullmäktigesammanträde, trots att så skett under föregående år och sker i en rad andra kommuner. Kommunfullmäktiges ordförande hänvisar som motiv till detta till en arbetsordning där det står att ”ordföranden bestämmer efter samråd med vice ordföranden när fullmäktige ska behandla ett ärende, om inte annat följer av lag”. Rent teoretiskt skulle majoriteten i kommunen alltså kunna dröja länge med att skicka ut sitt budgetförslag i syfte att försvåra för oppositionen att inkomma med ett alternativt förslag. Detta anser undertecknad vara ett stort demokratiskt problem. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Anser statsrådet att det är problematiskt om kommunfullmäktiges presidium kan neka partier att lämna in ett eget budgetförslag om de inte fått handlingar , och avser statsrådet i så fall att agera för att säkerställa att samtliga folkvalda partier har lika rätt till att driva sin respektive politik i kommunfullmäktige?
fr · H411291 · 2016-11-08 00:00:00 — Fråga 2016/17:291 Orättvisa villkor inom idrotten av (S) till Statsrådet (S) Kvinnor och män har olika förutsättningar för att utöva idrott. Det handlar dels om hur statens ekonomiska stöd fördelas, dels om hur kommunalt stöd fördelas. Förutsättningarna påverkas också av möjligheten till sponsorsintäkter för enskilda idrottsutövare och lag. I en rapport från framgår det att kvinnor får ta del av av idrottens totala resurser. Målen för den statliga idrottspolitiken är att statsbidraget ska ge möjligheter för flickor och pojkar, kvinnor och män att motionera och idrotta för att främja en god folkhälsa, att stödja en fri och självständig idrottsrörelse och att ge flickor och pojkar, kvinnor och män positiva upplevelser av idrott som underhållning. Det framgår inte av målen för idrottspolitiken hur dessa mål ska ge rättvisa och jämställda möjligheter för kvinnor och män, flickor och pojkar i deras idrottsutövande. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder är statsrådet beredd att vidta för att förutsättningarna för kvinnors och mäns, flickors och pojkars idrottsutövande ska bli mer rättvisa och jämställda?
fr · H411292 · 2016-11-08 00:00:00 — Fråga 2016/17:292 Mål för bolag med statlig ägande av (S) till Närings- och innovationsminister (S) Enligt statens ägarpolicy ska bolag med statligt ägande arbeta strategiskt för att agera föredömligt inom områdena miljö, mänskliga rättigheter, arbetsvillkor, antikorruption, affärsetik, jämställdhet och mångfald. Flera av bolagen med statligt ägande har samarbetsavtal med svensk idrott och sponsrar olika specialförbund. , Postnord och SJ har exempelvis sponsorsavtal med . Men avtalen ser olika ut. Medan och Postnord ger stöd till exempelvis både damlandslaget och herrlandslaget i fotboll så ger SJ stöd enbart till herrlandslaget. Hur SJ:s stöd bidrar till jämställdhet framgår inte. Med anledning av detta vill jag fråga närings- och innovationsminister : Avser ministern att förtydliga målen för bolag med statligt ägande när det gäller uppdraget att agera föredömligt inom jämställdhetsområdet?
fr · H411293 · 2016-11-08 00:00:00 — Fråga 2016/17:293 En jämställd sponsring av elitidrotten av (M) till Finansminister (S) Enligt aktörer inom svensk damfotboll leder de nuvarande skattereglerna till att det blir dyrare att sponsra damlag än herrlag. Aktörer för svensk damelitfotboll driver nu ärendet, med uppdrag att få till en mer jämställd sponsring av svensk elitidrott. Det är riktlinjer för avdragsrätten som skapar problemet, då sponsringen kopplas till marknadsvärdet. Om det sponsrade beloppet överstiger marknadsvärdet räknas det som bidrag och då blir det högre skatt. Eftersom damföreningar ofta har ett lägre marknadsvärde uppmuntrar regelverket inte företag att sponsra damföreningar i samma utsträckning som det gör vad gäller herrlag. Det är viktigt att förbättra förutsättningarna för damidrotten. Förbättringar kan öppna upp för en ny publik och nya marknader och kan ge företag större möjligheter att skapa större goodwill. Därför är det angeläget att onödiga hinder, som gör det olönsammare att sponsra damlag, tas bort för att skapa bättre förutsättningar för att locka fler sponsorer till damidrotten. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : Vilka initiativ är ministern beredd att ta för att åstadkomma en mer jämställd sponsring av elitidrotten?
fr · H411294 · 2016-11-08 00:00:00 — Fråga 2016/17:294 Kontroll av kosttillskott av (M) till Statsrådet (S) Vid en kontroll i kommun av prestationshöjande kosttillskott framkom det att närmare hälften, , av de kontrollerade preparaten hade någon form av avvikelse i form av bristande märkning, fel enhet eller att märkning på svenska saknades. Totalt undersöktes 62 olika kosttillskott. Kontrollen av kosttillskott har varit eftersatt i kommun. kontroller på andra håll i har visat på en bred förekomst av produkter som innehåller farliga substanser, som vilseleder konsumenter och som utlovar saker som inte kan uppfyllas. Enligt hälsoinspektören i kommun ligger problemet i att kosttillskott inte granskas på central nivå på samma sätt som exempelvis läkemedel, som prövas av . Kosttillskott är en komplex produkt som omfattar många olika produktkategorier. har stödet till kommunerna stärkts på detta område; ett exempel är riktade utbildningssatsningar och en kontrollhandbok för kosttillskott. Dock visar exemplet med kommun att fler insatser behövs. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att förenkla och stärka kontrollen av kosttillskott?
fr · H411295 · 2016-11-07 00:00:00 — Fråga 2016/17:295 /PA:s hyllningar av massmördare av (SD) till Utrikesminister (S) Efter att jag ställt skriftliga frågor till angående /PLO:s uppmaningar till mord på civila israeler, som görs både på internet och i det offentliga rummet, får jag ett icke-svar som svar. skriver att: ”[]…jag uttryckligen tagit avstånd från våld mot civila liksom att alla terroristhandlingar är förkastliga och måste fördömas. Jag har betonat vikten av att skyldiga ställs inför rätta. Regeringen är också tydlig i dialogen med företrädare för om vikten av att ta avstånd från våld mot civila och hatpropaganda.” I det svaret svarar inte direkt på min fråga. Det är en enkel ja/nej fråga. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Är ministern medveten om att /PA både på internet och i det offentliga rummet hyllar massmördare och terrorister som dödat civila - ja eller nej? Och i så fall: Förändrar det regeringens inställning till dem?
fr · H411296 · 2016-11-08 00:00:00 — Fråga 2016/17:296 Postnords prissättning av företagspaket av (S) till Statsrådet (MP) Vid ett företagsbesök i fick jag lära mig att Postnords avgifter för företagspaket är lägre om ett företag skickar fler än 100 paket åt gången. Postnords prissättning styrs av (). Små företag i glesbygd som bedriver webbhandel skickar många paket men kommer inte upp i så stora kvantiteter åt gången. Därför drabbas de av högre fraktkostnader än deras större konkurrenter. Regeringen har en tydlig ambition att fler jobb ska skapas och gärna i små och medelstora företag i glesbygd. Att små företag drabbas av högre fraktkostnader än stora företag framstår som märkligt. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur kan enligt statsrådet den nya postlagstiftningen säkerställa konkurrenskraften på glesbygden?
fr · H411297 · 2016-11-09 00:00:00 — Fråga 2016/17:297 Oklart underlag gällande beslut om personlig assistans av (M) till Statsrådet (S) Det är oroande om regeringen och ansvarigt statsråd bedriver en politik rörande personlig assistans som utgår från ideologiskt färgade tyckanden snarare än en gedigen grundad analys baserad på fakta och beprövad erfarenhet. Det kan väl inte vara som så att regeringen och ansvarigt statsråd kritik mot utförare av personlig assistans mestadels baseras på gamla rapporter som enbart belyser delar av denna breda rättighetslagstiftning, som omfattar fler nivåer än staten, det vill säga även kommuner och landsting. mest aktuella rapport visar exempelvis att många barn med rätt till personlig assistans har utökade behov av assistans ju äldre de blir. Detta medför att antalet timmar barnen och ungdomarna behöver i form av personlig assistans ökar. ”När barnet blir äldre minskar den tid som räknas som föräldraansvar vilket leder till att barnen beviljas fler timmar”, framgår av analys. ska analysera hur mycket mer tid det handlar om. Det är också den naturliga ordningen, att först analysera och därefter vidta eventuella åtgärder. Enligt protokoll från riksdag sade ansvarigt statsråd följande: ”Jag vidhåller att det är ett problem att kanske av används till reklam och sponsring.” Det betyder att statsrådet påstår att används till reklam och sponsring inom personlig assistans. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilket underlag och vilken analys från myndigheter eller experter baserar statsrådet detta uttalande på, och kan statsrådet beskriva de olika officiella källorna?
fr · H411298 · 2016-11-09 00:00:00 — Fråga 2016/17:298 Specificering och redovisning av läkemedelsförmånen av (M) till Statsrådet (S) fördelar staten pengar till landstingen för deras kostnad för läkemedelsförmånen. Summan förhandlas fram mellan regeringen och SKL, och ligger på . Dessa pengar fördelas sedan till landstingen ”efter behov”. Dessutom finns en modell inbyggd i avtalet om att vid ökade eller minskade kostnader så ska det justeras. På en totalnivå kan man se hur mycket pengar som går till landstingen men inte någon redovisning av hur de används. Det framgår ej om alla pengar verkligen går till läkemedel eller om de även används till annat. Ingen redovisningsskyldighet verkar föreligga. SKL har ingen sammanställning eller uppföljning på detta, även om de själva uppger att alla välfärdstjänster ska följas upp och utvärderas. Borde inte staten kräva att få veta vad pengarna de facto används till, samt säkerställa att pengarna kvalitetssäkras inom sitt område? Exempelvis står staten för av landstingens kostnader för behandling av hepatit C. Det är därför extra anmärkningsvärt att uppföljning samt specificering saknas när man dedikerat riktade pengar till en speciell diagnos. Det är viktigt att riktade pengar går till ändamålet. Det måste ju rimligtvis finnas en analys och uppföljning av kostnaden för läkemedelsförmånen. Med anledning av ovanstående vill jag fråga ansvarigt statsråd : På vilket konkret sätt kommer ministern och regeringen tillsammans med SKL att sammanställa och redovisa hur och var pengarna till landstingens läkemedel används?
fr · H411299 · 2016-11-09 00:00:00 — Fråga 2016/17:299 Lagstiftningen mot droghandel av (S) till Justitie- och migrationsminister (S) Enligt de uppgifter jag inhämtat så är straffskalan för ringa narkotikabrott böter eller fängelse . De regler som styr påföljden återfinns inte i narkotikastrafflagen utan i stället i . Enligt 29 kap. 1 § ska straff, med beaktande av en enhetlig rättstillämpning, bestämmas inom ramen för den tillämpliga straffskalan efter brottets straffvärde. Av rådande rättspraxis skulle framgå att den troligaste påföljden för ringa narkotikabrott är böter. Huvudregeln är då att böter döms ut i form av dagsböter. Antalet dagsböter bestäms med utgångspunkt i brottets straffvärde, och man kan utdöma minst 30 och högst 150 dagsböter. Vid bestämmande av brottets straffvärde tas hänsyn till bland annat försvårande och förmildrande omständigheter. gör polisen i (och säkert på många andra orter) flera ingripanden mot droghandeln. Men i de flesta av fallen är de misstänkta tillbaka på gatan eftersom brottet inte anses så grovt så att anhållande och häktning kommer i fråga. Källans förskola i flyttade ut i Folkets park på grund av påträngande och hotfull knarkförsäljning i området. Det är inte acceptabelt att en förskola ska känna sig tvingad att flytta sin verksamhet på grund av narkotikahandel. Sådant är ett tecken på att kriminella hotar att ta över ett område och göra det till ett territorium där de kriminellas, och inte det demokratiska samhällets, regler gäller. Det behövs lagstiftning och straffskärpning som klassificerar narkotikaförsäljning på och kring daghem, skolor, fritidshem och fritidsgårdar som ett allvarligare brott. Det måste anses som en försvårande omständighet att narkotika och andra droger säljs till barn och unga samt i närheten av där barn och unga vistas i offentliga lokaler och/eller i offentlig verksamhet som barnomsorg eller annan omsorg, utbildning eller fritidsverksamhet. En möjlighet vore att betrakta försäljning i och kring sådana miljöer som grovt narkotikabrott eftersom det är av särskilt farlig eller hänsynslös art. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vilka lagstiftningsåtgärder avser statsrådet att vidta för att hindra narkotika- och annan drogförsäljning i och kring miljöer där barn och unga vistas?
fr · H411300 · 2016-11-09 00:00:00 — Fråga 2016/17:300 Skärpta straff för allvarliga våldsbrott av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Straffen ska avspegla hur allvarligt samhället ser på ett brott. har flera initiativ tagits för att tydliggöra våldsbrottens allvar. På uppdrag av alliansregeringen gjordes en översyn av straffskalorna för grov misshandel, rån, grovt rån, grov utpressning och andra allvarliga brott. Slutsatser av uppdraget redovisades i betänkandet Straffskalorna för allvarliga våldsbrott (SOU 2014:18). Utredningen föreslår bland annat att de lägsta straffen för vissa allvarliga våldsbrott ska skärpas. beslöt om ett tillkännagivande till regeringen om att genomföra lagförslagen, mot bakgrund av att det kan ifrågasättas om samhällets skärpta syn på allvarliga våldsbrott fått tillräckligt genomslag genom de lagstiftningsåtgärder som vidtagits och i domstolarnas praxis. En majoritet i ansåg det angeläget att samhällets skärpta syn på allvarliga våldsbrott kommer till uttryck i såväl lagstiftning som i rättspraxis och framhöll att regeringen skulle återkomma med förslag . Det har gått efterlyste utredningens lagförslag, som också utretts och remitterats. Regeringen har ännu inte lagt fram någon proposition. Jag vill därför fråga justitie- och migrationsminister : När har regeringen för avsikt att lägga fram förslag om straffskärpningar för allvarliga våldsbrott och därigenom uppfylla det önskemål framförde till regeringen ?
fr · H411301 · 2016-11-09 00:00:00 — Fråga 2016/17:301 Underlättande för forskning av (M) till Statsrådet (S) finns ca 450 biobanker förtecknade i över biobanker. tillförs svenska biobanker 3–4 miljoner biobanksprov. Biobankerna är oerhört viktiga både för vården och för forskningen . Förutsättningarna för biobanksforskning är goda i , men det finns stora hinder i den nuvarande lagstiftningen. publicerade en översyn. I slutsatserna fastslogs att biobankslagen på ett icke önskvärt sätt begränsar forskare, läkemedels- och bioteknikföretag som bedriver forskning och kliniska prövningar. Vi måste underlätta för forskning och effektivare biobanksanvändning i . Allt fler länder kan erbjuda bättre förutsättningar för att bedriva kliniska studier än . Trots att en statlig utredning lade fram förslag på en ny biobankslag har ärendet blivit liggande på . En konsekvens på är att den svenska vården halkar efter frontlinjen internationellt. Jag är väl medveten om att regleringen av biobanker återigen ses över. Vi måste dock vara väl medvetna om att hinder för forskning och life science-arbete innebär ökade risker för patienterna. Och forskningen går snabbt framåt. måste ligga i framkant på området och på så sätt låta våra invånare åtnjuta de fördelar som kommer av detta. Med anledning av ovanstående vill jag fråga ansvarigt statsråd : På vilket sätt avser statsrådet att garantera att de orimligheter i den nuvarande lagstiftningen som bör rättas till kommer att implementeras i rimlig tid så att inte går miste om framtidens forskning?
fr · H411302 · 2016-11-09 00:00:00 — Fråga 2016/17:302 Drönarföretagens svårigheter efter ny dom av (S) till Justitie- och migrationsminister (S) Mark- och har slagit fast att drönare med kamera kräver tillstånd från . Detta innebär inget förbud, men det krävs nu att de företag som arbetar med drönare måste ha tillstånd. Domen innebär även att privatpersoner behöver ansöka om tillstånd. För att få tillstånd krävs det att övervakningsintresset väger tyngre än integritetsintresset. I grunden är det bra att rättsläget på området förtydligas. skapar detta stora och i vissa fall katastrofala konsekvenser för de seriösa aktörer som arbetar inom sektorn. Många företag står nu utan möjlighet att fortsätta sin verksamhet. De måste i stället skicka in ansökningar till utan att kunna få några förhandsbesked. Handläggningstiden är men kan ta betydlig . Många av företagen är små och relativt nystartade och har inte de ekonomiska musklerna för att klara denna ovissa väntan. Regeringen konstaterade att det fanns ett behov av att tillsätta en utredning för att se kameraövervakningslag. Utredningen skulle bland annat titta på hur lagen förhåller sig till användning av ny teknik, till exempel kamerautrustade drönare. Utredningen kommer att redovisa sina resultat . Det är bra att regeringen tidigt insåg behovet av ett tydligare regelverk, men Mark- och dom får nu stora konsekvenser för en ung men viktig bransch. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitieminister : Hur tänker regeringen agera för att underlätta för dessa bolag att fortsätta att bedriva sin verksamhet?
fr · H411303 · 2016-11-09 00:00:00 — Fråga 2016/17:303 Treårig tandhygienistutbildning av (L) till Statsrådet (S) Frågan om treårig tandhygienistutbildning har varit aktuell . beslöt att tandhygienistutbildningen bör bli treårig. beslöt regeringen att ge i uppdrag att analysera för- och nackdelar med en förlängning av utbildningen till tandhygienistexamen med en omfattning av 180 högskolepoäng. Fördelarna visade sig överväga. Att förlänga utbildningen beräknades kosta staten till lärosätena och i ökat studiemedel. På min fråga om vad som händer med riksdagsbeslutet fick jag svaret att ”[ä]rendet bereds inom . Regeringen avser återkomma med besked om ärendets fortsatta hantering.” När det inte fanns något om treårig tandhygienistutbildning i regeringens förslag till statsbudget för så frågade jag om när regeringen avser att förverkliga riksdagsbeslutet taget 2013 om den treåriga tandhygienistutbildningen. Professionsföreträdare inom tandvården är eniga om behovet av denna utbildning i , och det framkom tydligt vid odontologiska fakultetens årshögtid i . Jag hade då redan fått svar från regeringen att regeringen avser att återkomma med besked om ärendets fortsatta beredning men att det är en komplex fråga (). Ärendet har utretts och alla instanser kommit fram till att fördelarna med förlängning av utbildningen till visat sig överväga eventuella nackdelar. Kostnadsberäkning har gjorts. Jag vill därför fråga statsrådet : Vad är det som är så komplext i frågan om treårig tandhygienistutbildning?
fr · H411304 · 2016-11-09 00:00:00 — Fråga 2016/17:304 Västsaharier som stoppas från COP 22 av av (V) till Statsrådet (MP) Mellan pågår COP 22, som hålls i . delegation leds av , minister för internationellt utvecklingssamarbete och klimat. Att årets viktigaste globala klimatdiskussioner ska äga rum i är minst sagt anmärkningsvärt. Det är ett land som bryter mot folkrätten och de mänskliga rättigheterna på en rad områden genom sin illegala ockupation och plundring av naturtillgångar. har även stoppat en västsaharisk kvinna från att delta på konferensen. Suelma Beirouk var officiell representant för det panafrikanska parlamentet och hade både inbjudan och ackreditering. Trots det blev hon kvarhållen i på flygplatsen i utan tillgång till vare sig mat eller vatten. Därefter blev hon avvisad och hindrad från att delta på klimatmötet. Det är uppenbart att gör sitt bästa för att tysta oppositionen och att sanningen om ockupationen och plundringen av råvaror inte ska komma till mötesdeltagarnas öron. Mot bakgrund av ovan vill jag fråga statsrådet : Vilka initiativ avser statsrådet att ta för att uppmärksamma behandlingen av Suelma Beirouk och för att hon ska få delta på klimatmötet på samma villkor som andra delegater och under säkra former?
fr · H411305 · 2016-11-10 00:00:00 — Fråga 2016/17:305 Försvarsmaktens kostnader för statsflyget av (M) till Försvarsminister (S) I Försvarsmaktens uppgifter ingår att stå för statsflyget, vilket används för att transportera kungahuset, regeringen och försvarsledningen. Försvarsmakten har tre flygplan till förfogande för att klara uppgiften. Flygning med statsflyget är reglerat i statsflygsförordningen (1999:1354). I förordningen finns reglerat vilken prioriteringsordning som ska gälla för dem som använder statsflyget. Den kostnad () som Försvarsmakten tar ut för att disponera statsflyget för statschefen och regeringen ligger betydligt under marknadspriset för motsvarande tjänst. Detta innebär att Försvarsmakten själv får bära den största delen av de reella kostnaderna för statsflyget. Dessutom får Försvarsmakten endast betalt för den del av resan som statsledningen utnyttjar. Det vill säga, om det finns ett behov av att flyga statsflyget hem till från en plats dit man har flugit reguljärt måste Försvarsmakten bekosta ditresan för att hämta upp dem som ska flygas hem. Försvarsmakten har själv lyft fram frågan om att man vill se att rutinerna för beställning av statsflyget förtydligas. Detta önskemål från Försvarsmakten kom efter uppgifter i medier 2015 om att statsflyget som varit baserat på flugit till för att hämta upp ministrar, däribland statsminister , . I grunden behöver Försvarsmakten alla sina tilldelade medel för att säkra och förbättra den svenska försvarsförmågan. Min fråga till försvarsminister är följande: Har försvarsministern för avsikt att se över vilka kostnader dagens organisation av statsflyget innebär för Försvarsmakten och om prissättningen är rimlig utifrån de utgifter som statsflyget innebär för Försvarsmakten?