frs · H3121454 · 2016-08-10 00:00:00 — Dnr S2016/04825/FS Folkhälso-, sjukvårds- och idrottsministern Svar på fråga 2015/16:1454 Slöseri med legitimerad vårdpersonal av (M) (M) har frågat mig vilka konkreta åtgärder jag och regeringen vidtar för att det ska bli enklare för svenskar med utländsk vårdutbildning att komma in på den svenska arbetsmarknaden och snabbare kunna få svensk legitimation. Arbetsmarknads- och etableringsminister fick en likalydande fråga från (M), som besvarade och jag vill ansluta mig till det svaret. Regeringen bedriver ett brett arbete för att personer med utländsk utbildning och yrkeserfarenhet, däribland personer med vårdutbildning, snabbare ska komma in på den svenska arbetsmarknaden. Detta arbete syftar också till att förbättra kompetensförsörjningen inom områden där det råder brist på arbetskraft i hela eller delar av landet, inte minst viktiga områden inom välfärden. Regeringen har tagit initiativ till snabbspår som ska stödja nyanlända att snabbare komma in i ett yrke och få ett arbete som är relevant utifrån personens utbildning, erfarenhet och intresse. Inom ramen för snabbspåren arbetar Arbetsförmedlingen och arbetsmarknadens parter tillsammans för att förbättra kompetensförsörjningen i branscher där det råder brist på arbetskraft. Utgångspunkten är att arbetsmarknadens parter ska komma överens om hur snabbspåren bör utformas. Snabbspår omfattar bland annat validering och bedömning av utbildning och yrkeskompetens, yrkesanpassad svenskundervisning, kompletterande utbildningsinsatser, språkstöd, mentorer och handledare på arbetsplatserna. Snabbspår finns för en rad olika yrken. introducerades också snabbspår för de 21 reglerade hälso- och sjukvårdsyrkena. Snabbspår i vården utgår från de vanligaste hälso- och sjukvårdsyrkena som är representerade bland nyanlända, dvs. läkare, sjuksköterskor, tandläkare och apotekare, och målet är att vägen till arbetsmarknaden och legitimation för nyanlända inom dessa yrken ska vara förutsägbar, rättssäker och så kort som möjligt. Regeringen har även genomfört satsningar för att förbättra valideringen av utländska utbildningar inom hälso- och sjukvården. som är den myndighet som ansvarar för att pröva och utfärda legitimationer för personal inom olika yrkesgrupper inom hälso- och sjukvårdsområdet, fick ökade resurser i budgetpropositionen . tillförs och föreslås tillföras för att effektivisera denna process. Regeringen förstärkte i samband med vårpropositionen anslaget till med ytterligare för detta ändamål. Enligt aktuella uppgifter från har detta möjliggjort att handläggningstiden för den första bedömningen av hälso- och sjukvårdsutbildningar från länder utanför EU/EES har kunnat kortas avsevärt. Tiden har för legitimation som läkarspecialist minskat från och för övriga legitimationsyrken från 12 månader . arbetar fortsatt med att ytterligare minska handläggningstiden. Regeringen bedriver också ett mer långsiktigt arbete med den framtida strukturen för det nationella valideringsarbetet. Bland annat har en nationell delegation för validering tillsatts med uppdrag att verka för ett bättre fungerande och mer effektivt system för validering på nationell och regional nivå. För många personer med utländsk utbildning är kompletterande utbildning av stor betydelse för deras möjligheter att etablera sig inom det egna yrket. Detta gäller inte minst för yrken inom hälso- och sjukvården där det krävs legitimation för att få arbeta. Regeringen genomför därför särskilda satsningar på kompletterande utbildningar för personer med avslutad utländsk utbildning motsvarande en svensk högskoleutbildning. omfattas utbildningar för bland annat läkare, tandläkare och sjuksköterskor. Regeringen tillförde budgetproposition inklusive studiemedel för detta ändamål. Satsningen föreslås öka till 2017, 2018 och 2019. Arbetsförmedlingen har även möjlighet att erbjuda korta uppdragsutbildningar på eftergymnasial nivå som arbetsmarknads-utbildning för personer utan erfarenhet av svenskt arbetsliv eller med begränsad sådan erfarenhet under längst . För att förstärka landstingens arbete med kompetensförsörjning avsätter regeringen även medel för en professionsmiljard . Inom ramen för den överenskommelse som regeringen och Kommuner och Landsting (SKL) slutit kring hur denna ska användas är det möjligt att bland annat använda medel till insatser för att bättre tillvarata kompetensen hos utländsk vårdpersonal. Regeringen fortsätter att se över möjligheterna att korta vägarna till arbete för personer som har utländsk utbildning och yrkeserfarenhet.