ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H411247 · 2016-10-26 00:00:00 — Fråga 2016/17:247 Statsministerns besök i av (L) till Statsminister (S) Statsminister gjorde ett blixtbesök i . TT beskriver vilka Löfven träffade under sitt besök: ”Under det korta besöket i , som omgärdas av stora säkerhetsarrangemang, träffar Löfven också landets talman och president, samt flera kvinno- och fredsorganisationer.” Ingenstans i medierna nämns om Löfven har lyft minoriteternas extremt svåra situation i , det militära stöd dessa grupper behöver eller deras rättigheter med ledare. Sedan invasion av har till exempel den assyriska befolkningen i minskat från ca 1,5 miljon till ca 300 000. Assyrierna drabbades av en extrem våg av kidnappningar, våld, hot, mord och attacker mot landets kyrkor, vilket tvingade majoriteten av befolkningen att i desperation fly landet. uppgick folkgruppen assyrier till av den irakiska befolkningen. Trots detta stod assyrier enligt FN:s högkommissionär för flyktingar för av alla irakiska flyktingar sedan invasion av 2003. Kaoset som följde efter invasion av kan inte beskrivas som något annat än en politiskt, etniskt och religiös rensning av assyrier av terroristorganisationer och där ledande politiker var ointresserade av att skydda minoriteten och såg på när det skedde. invasion av 2003 ritade om den politiska kartan i landet. De politiska motsättningarna mellan de olika grupperna – främst shia och sunni, men också kurderna – har lett till blodiga våldsspiraler. Ur det här kaoset växte fram som ytterligare en aktör i konflikten. Inte många kunde tro att landets assyrier skulle kunna drabbas värre än man redan hade. Men folkmordet som har riktat mot landets assyrier samt ockupationen av Nineveslätten kan innebära ett slut för assyriernas 6 000-åriga historia i regionen. Samma eller liknande öden har andra minoriteter såsom mandéer, turkmener och yazidier fått möta sedan invasionen. Trots det massiva våld som riktats mot landets minoriteter och som ledning helt blundat inför ter det sig som att statsministern inte lyft frågan om minoriteternas situation under sitt besök i . Det är oklart om statsministern under sitt besök träffade företrädare för landets minoriteter såsom assyrier eller yazidier. Mot den bakgrunden vill jag fråga statsminister : Är det statsministerns ställningstagande att behandlar sina religiösa och etniska minoriteter på ett icke-diskriminerande sätt, och kan statsministern tänka sig stötta även minoriteterna assyrier, yazidier och turkmeners styrkor militärt?
fr · H411248 · 2016-10-27 00:00:00 — Fråga 2016/17:248 Konkurrensneutral reklamskatt av (M) till Finansminister (S) I budgetpropositionen för föreslår regeringen en sänkning av reklamskatten, vilket jag välkomnar. kom ett tillkännagivande om avskaffande av reklamskatten, men ingen regering har förmått att avskaffa den, även om den sänks . Reklamskatten omfattar i första hand periodiska tidskrifter men inte exempelvis olika nättjänster och nätplattformar som Google och Facebook. En konsekvens av detta är att svenska tidningar betalar reklamskatt medan exempelvis Google och Facebook inte gör det, trots att de agerar på samma marknad. Detta har Tidningsutgivarna () visat i en rapport. Utvecklingen oroar TU. Konkurrensen snedvrids till nackdel för de svenska tidningarna. Frågan går över landsgränser och är komplicerad rent juridiskt. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Avser finansministern att vidta några initiativ, på antingen internationell eller nationell nivå, för att göra marknadssituationen för svenska tidningar och olika typer av nätföretag mer konkurrensneutral?
fr · H411251 · 2016-10-27 00:00:00 — Fråga 2016/17:251 Artskyddsförordningens inverkan på skogsbruket av (M) till Statsrådet (S) har frågan om brister i artskyddsförordningen aktualiserats. I ett antal uppmärksammade fall har skogsbrukare förbjudits att genomföra planerade skogsavverkningar. De ansvariga myndigheterna har hänvisat till att arter som är skyddade genom artskyddsförordningen finns närvarande i markerna och att avverkning därför inte kan tillåtas. Det är uppenbart att artskyddsförordningen är utformad på ett sådant sätt, att det finns en överhängande risk för att verksamheten i våra ursprungsnäringar avsevärt försvåras. Detta har också påtalats för regeringen av generaldirektörerna för och . Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet och regeringen att vidta för att göra nödvändiga förändringar i artskyddsförordningen, så att svenska skogsbrukare ska kunna genomföra avverkningar?
fr · H411252 · 2016-10-27 00:00:00 — Fråga 2016/17:252 glömda krig av (S) till Utrikesminister (S) Klanen Asads krig mot sitt eget folk, stött av och det shiamuslimska , är en humanitär katastrof som påverkat hela och . Även inbördeskriget i är väl uppmärksammat och mediebevakat. Det krig som ingen riktigt bryr sig om är inbördeskriget i , kanske för att rollerna där är ombytta och för att det inte genererar flyktingströmmar till . I är det saudiskt flyg som, med amerikanskt stöd, bombar en civilbefolkning som är shiamuslimer och som bor i den del av som behärskas av de så kallade huthirebellerna. Både Amnesty och Human Rights Watch har kritiserat flygattacker. Situationen i är minst lika komplex som den i . Såväl Daish som deltar också i inbördeskriget och bekämpar, eftersom de är sunnifundamentalister, både regimen och de shiamuslimska huthirebellerna. Kriget har också sin upprinnelse i den arabiska våren och de då fredliga protesterna mot diktatorn . Dagens har också sitt ursprung i två skilda stater, Nordjemen och . Landet tillhörde världens fattigare redan före kriget. Mänskliga rättigheter och i synnerhet kvinnors rättigheter har inte respekterats. Slaveri förbjöds men lär fortfarande finnas kvar. Inbördeskriget är en humanitär katastrof. 2,4 miljoner av landets beräknade 25 miljoner invånare är internflyktingar. 10 miljoner svälter, saknar el och har brist på vatten. till har 10 000 dödats i inbördeskriget. Min fråga till utrikesministern är: Vilka initiativ tas för att mäkla fred i , och hur har kritiserat intervention och bombningar av civila?
fr · H411253 · 2016-10-27 00:00:00 — Fråga 2016/17:253 Framtiden för vid en regionreform av (M) till Statsrådet (S) Statsrådet (S) framhöll i en intervju i vårdtidningen att har för många akutsjukhus. Vidare påpekade att ett flertal nedläggningar av akutsjukhus kan genomföras i samband med regeringens regionreform. ska, enligt förslag, då delas in i sex storregioner, och ska föras in i . Det är oroväckande att regeringen avser att genomföra en ifrågasatt regionreform, som inte löser sjukvårdens problem utan snarare riskerar att leda till färre akutsjukhus och skapa längre ledtider och mer byråkrati. En ny regionbildning med skulle skapa betydande problem för och kraftfullt försvåra det effektiva samarbete som upprättats med i och i . Den konsekvensanalys för sjukvården som gör i sin rapport är i många stycken både undermålig och bristfällig. Frågan är naturligtvis vilka akutsjukhus anser skulle kunna läggas ned. Ännu har statsrådet inte lämnat något besked om detta, varför framtiden för , som är ett litet akutsjukhus, är speciellt osäker i händelse av att regeringen skulle pressa igenom den starkt ifrågasatta regionreformen. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Anser statsrådet att är ett av de akutsjukhus som rimligen borde läggas ned om förs in ?
fr · H411254 · 2016-10-27 00:00:00 — Fråga 2016/17:254 Väntan på samordningsnummer av (S) till Finansminister (S) Väntetiden för att få ett samordningsnummer ligger just , enligt skattekontoret i . Så länge kan ingen asylsökande vänta när det gäller arbete och betalning för detsamma. Skulle detta stämma är det ett oöverstigligt etableringshinder för den sökande. Visserligen finns nu förslag om att alla asylsökande ska få var sitt samordningsnummer automatiskt, men det ska inte träda i kraft förrän nästa halvårsskifte, . Till dess blir det väntan som gäller. Min fråga till finansministern är: Går det att göra någonting för att snabba på den här processen?
fr · H411255 · 2016-10-28 00:00:00 — Fråga 2016/17:255 Översyn av skogsnäringen av (M) till Statsrådet (S) Ett problem med skogsnäringen i norra delen av är angrepp av granrost och skvattram. Sporerna på granbarren sprids vidare till skvattramblad, vilka angrips och faller av. Den påföljande våren sprids sporer från de angripna skvattrambladen på marken till granens unga årsbarr. Livscykeln är därmed ettårig enligt SLU. Törskatesvampen angriper tall, och när tallarna blivit angripna dör de , vilket kan ta allt från några få till , och tillväxten hämmas. Ju yngre plantan är desto fortare dör den. Det är kostsamt när tall planteras och svampen får fäste. Det kostar runt per hektar att plantera skog. Det är stora summor för skog som det inte kommer att bli något av. Det är pengar som försvinner i tomma intet till ingen nytta alls. Det behövs en översyn över skogsnäringen beträffande röjning, återbeskogning och åtgärder för att stoppa – och förhindra – nya skadeangrepp och minimera spridning av desamma. Olika regioner och områden har olika förhållanden, och därför är det viktigt att upprätthålla skogssektorns möjligheter att se till det lokala och regionala vad gäller olika insatser för frisk och hållbar skog som ger ökad tillväxt i hela landet. Skogsnäringen är betydelsefull för svensk ekonomi och utgör en viktig exportnäring. Det finns potential i att förbättra skogsnäringen genom att sköta naturen på rätt sätt för att ge skogen möjlighet att ge en större utdelning med långsiktig hållbarhet. Med anledning av ovanstående vill jag därför fråga statsrådet : Är statsrådet beredd att agera för att förhindra vidare skadeangrepp och minimera spridning av dessa så att landet kan ha en långsiktighet med hållbar och kvalitativ skog?
fr · H411256 · 2016-10-28 00:00:00 — Fråga 2016/17:256 Användning av drönare efter Högsta förvaltningsdomstolens prejudikat av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) kom med en dom om drönare. Domstolen anför att kameran på en drönare kan användas för personövervakning även om det inte är syftet och att kameran därför ska betraktas som en övervakningskamera. Man säger vidare att om kameran riktas mot platser som allmänheten har tillträde till ska det vara tillståndspliktigt. Resonemanget gäller för kameror på drönare men inte för kameror som sitter i exempelvis en bil eller på en cykel. Användningen är likvärdig, men det görs en skillnad på om man kan röra kameran med handen eller inte. Det blir märkligt. Analysen handlar inte om integritet utan om hur en drönare styrs. Det finns väldigt många människor i som lagt mycket pengar på drönare, inte sällan utifrån ett intresse för teknik, foto och film. Det finns också många företag som använder drönare för att erbjuda tjänster såsom fotografering av hus och områden. Domen om drönare har lett till en stor osäkerhet om vad som gäller när människor ska använda sina drönare, liksom vilka effekter det får på företags möjligheter och därmed jobben. En lagändring bör övervägas. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vilka åtgärder avser ministern och regeringen att vidta för att såväl privatpersoner som företag ska kunna använda drönare på ett rimligt och teknikvänligt sätt?
fr · H411257 · 2016-10-28 00:00:00 — Fråga 2016/17:257 Elimineringsplan mot hepatit C av (M) till Statsrådet (S) diagnostiseras omkring 2 000 svenskar med hepatit C. Viruset är avsevärt mer smittsamt än många andra virus. dör 180 svenskar till följd av sjukdomen. Frågan om hepatit C är mycket angelägen, och det krävs ett tydligt politiskt ledarskap för att ta steget till en långsiktig strategi för eliminering av viruset. Det kommer att ta att eliminera sjukdomen i utan politiskt ledarskap. har inte heller någon nationell plan mot eliminering av hepatit C, trots att detta finns i andra länder och att uppmanar alla länder att ha en nationell strategi. I röstade nationer igenom en historisk hepatitresolution som stärker rättigheterna för bärare av hepatit C och som ställer krav på nationella åtaganden. Ändå saknas det svar från regeringens håll. Enligt smittskyddslagen ska alla med allmänfarliga sjukdomar – dit hepatit C hör – erbjudas behandling. Trots det behandlas få. Det finns behandlingsrekommendationer med prioriteringar, men de behöver ses över när nya läkemedel nu finns tillgängliga. Regeringen har i tidigare svar angående denna fråga sagt att den har ambitioner i frågan. Men fortfarande står utan en konkret plan. Det är dags att agera . Det mest effektiva och kostnadseffektiva sättet att reducera hepatit C är att förebygga dess uppkomst, varför insatser som syftar till att förebygga smittspridning är av betydelse. Med anledning av ovanstående vill jag fråga ansvariga statsrådet : Vilka initiativ har statsrådet och regeringen tagit och avser att ta med anledning av som skrev under ?
fr · H411258 · 2016-10-28 00:00:00 — Fråga 2016/17:258 Skyddet av skog av (M) till Statsrådet (S) Det är viktigt att uppfylla de svenska åtagandena om att skydda skog som är värdefull för den biologiska mångfalden. Till stor del skyddas skogsmark genom att skogsägare gör frivilliga avsättningar, vilket är en del i att den svenska skogspolitiken är utformad enligt principen frihet under ansvar. Det finns också olika möjligheter att upprätta formella skydd (naturreservat, biotopskydd eller naturvårdsavtal). De formella skydden innebär att ersättning till skogsägaren utgår från staten. Tyvärr finns dock vissa problem med att juridiska gråzoner uppstår, främst i samband med att nyckelbiotoper pekas ut. En nyckelbiotop är inget formellt skydd, men den innebär i praktiken ändå stora restriktioner för skogsägaren. Enligt uppgift finns det till exempel ingen aktör som köper virke från nyckelbiotoper. Det betyder att skogen i praktiken blir omöjlig att bruka, som formellt skydd saknas. Det är staten som, genom , pekar ut nyckelbiotoper. Det är problematiskt, eftersom staten genom detta agerande i princip lägger ett moratorium över möjligheten att på ett effektivt sätt bruka skogen. Eftersom nyckelbiotoperna inte är ett formellt skydd blir effekten att skogsägare står med mark som de i praktiken inte kan bruka, men inte heller får ersättning för. För många skogsägare innebär det ett hårt slag mot den egna ekonomin och att generationers omsorgsfulla arbete och investeringar i skogen förlorar sitt ekonomiska värde. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : På vilket sätt avser regeringen och statsrådet att agera för att undvika att skogsägare försätts i den situation som beskrivs ovan samt kompensera för de olägenheter som uppstår?
fr · H411259 · 2016-10-28 00:00:00 — Fråga 2016/17:259 Viltförvaltningsdelegationerna av (M) till Statsrådet (S) Viltförvaltningsdelegationerna vid de svenska länsstyrelserna fungerar med blandad framgång. I till exempel har flera intresse- och brukarorganisationer lämnat viltförvaltningsdelegationen, med innebörd att arbetet inte fungerar så som det är tänkt med lokalt förankrade beslut. Situationen är akut. tillkännagav 2015 (bet. 2014/15:MJU12) för regeringen att viltförvaltningsdelegationerna ska ses över och förstärkas. Enligt skrivelse 75 (skr. 2015/16:75) pågår en utvärdering av viltförvaltningsdelegationerna, som beräknas slutföras . är snart över, och ännu har ingen utvärdering av viltförvaltningsdelegationerna synts till. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Kommer regeringen att presentera resultaten av sin utvärdering av viltförvaltningsdelegationerna ?
fr · H411260 · 2016-10-28 00:00:00 — Fråga 2016/17:260 Hållbar miljö och framtidens plaster av (L) till Miljöminister (MP) håller just nu på att implementera ett EU-direktiv om att minska antalet plastbärkassar. Det är en mycket god ambition som kan minska nedskräpningen och resursanvändningen samt konsekvenserna av detta. Det är dock inte troligt att användningen av plaster generellt eller plastbärkassar specifikt kommer att helt upphöra. Därför måste framtidens plaster bli mer hållbara, både utifrån ett klimat- och ett miljöperspektiv. Det finns plaster som har goda egenskaper och som är miljö- och klimatvänliga. Den moderna och innovativa komposterbara bioplasten ligger långt fram vad gäller hållbarhet och miljönytta i kontrast till de konventionella plasterna. En övergång från fossil råvara, till exempel olja och fossilgas, till bioråvara för denna plast skulle ge positiv inverkan på miljön och klimatet och bidra till minskad nedskräpning. Exempelvis skulle nedskräpningen minska vid användning av komposterbara bioplaster. Detta eftersom det tar 500–för en konventionell plastbärkasse att brytas ned i naturen, medan en modern bioplastkasse kan brytas ned helt . Även skillnaden i klimatpåverkan från framställningen av de olika plasterna är betydlig. Den komposterbara bioplasten har betydligt lägre klimatpåverkan än motsvarande av fossilt ursprung. Goda förebilder i användningen av bioplast är och , som med stor framgång gått före i användningen av komposterbara bioplaster. De har i implementeringen av EU-direktivet främjat utvecklingen av miljövänlig, hållbar och komposterbar plast. I har man till exempel sett en halverad förbrukning av det totala antalet plastbärkassar i och med att man förbjöd plastbärkassar som inte är av komposterbara bioplaster. I förbjuds fruktpåsar i PE-plast, som används i dagligvaruhandeln vid lösviktsförsäljning av frukt och grönsaker. De påsar som ska användas ska vara certifierat hemkomposterbara. Med anledning av ovanstående samt EU:s och höga ambitioner när det gäller frågan om cirkulär ekonomi vill jag fråga miljöminister : Vilka åtgärder avser ministern och regeringen att vidta för att främja utvecklingen och användningen av framtidens plaster, som den komposterbara bioplasten?
fr · H411261 · 2016-10-28 00:00:00 — Fråga 2016/17:261 ICC:s framtid i av (L) till Utrikesminister (S) i , ICC, har anklagats av flera afrikanska ledare för att granska enbart och för att användas som ett kontrollverktyg för västländer över . Men i själva verket är det få förundersökningar mot afrikanska ledare som ICC väckt på egen hand. De flesta har kommit på uppmaning av länderna själva eller av . ICC granskar just nu många andra länder, till exempel , , och . Efter att domstolen beslutat att inleda en granskning av , där blodiga politiska våldsamheter pågår, uttalade presidenten att de lämnar ICC. har meddelat att man också träder ur. vägrade att gripa den sudanske presidenten , när denne besökte landet. Enligt åklagaren är skyldig till folkmord och krigsbrott i . Det har pågått en fruktansvärd etnisk rensning i delstaten. Målet med terrorn var enligt åklagaren att de 2,5 miljoner människorna skulle svälta ihjäl. När nu och hotar att följa efter sätts hela ICC:s framtid på spel, vilket innebär att ett mycket viktigt verktyg i kampen mot människorättsförbrytelser kan försvinna. Detta är en mycket oroande utveckling. spelade en stor och viktig roll vid skapandet av ICC, och deras aktiva framtid i ICC är central. Jag vill med bakgrund av ovan fråga utrikesminister : Vilka åtgärder avser utrikesministern att vidta för att inte fler ska välja att lämna ICC?
fr · H411262 · 2016-10-28 00:00:00 — Fråga 2016/17:262 Eventuell avveckling av museer av (L) till Kultur- och demokratiminister (MP) Regeringen har tidigare uppdragit åt en utredning att titta på frågan om eventuell sammanslagning av tre olika museer till ett. överlämnades också ett förslag som följer regeringens direktiv i vilket , och Östasiatiska föreslås läggas samman till ett. Det är uppenbart att de ekonomiska och fastighetsekonomiska perspektiven genomsyrat detta direktiv och därmed det slutbetänkande som överlämnats till och inte kulturpolitiska skäl. Liberalerna motsätter sig en sådan utveckling, där dessa tre museer med väldigt olika inriktning och målgrupp slås ihop till en gemensam organisation. Konsekvenserna för dessa verksamheter borde beaktas djupare och inte minst vilken effekt det skulle få för de unika inriktningar som dessa verksamheter och mötesplatser representerar. Förändringen skulle också kunna riskera samarbetet internationellt med andra kulturinstitutioner, som byggt upp, om specialiseringarna suddas ut. Utredaren har lämnat förslag, men finns inga definitiva besked från regeringen. Jag vill därför fråga kulturminister : Kommer kulturministern att fullfölja förslaget att avveckla bland annat i sin nuvarande form?
fr · H411263 · 2016-10-31 00:00:00 — Fråga 2016/17:263 Riskanalys av polisens omorganisation av (M) till Statsrådet (S) kom Statskontoret med sin första rapport kring omorganisationen av polisen till en nationell myndighet. Beslutet om att omorganisera polisen togs i bred enighet. Dock är det beklämmande att en rad problem har uppstått. Som boende i inland märker man dessa negativa effekter, exempelvis bristande lokalkännedom vid polisens ledningscentral, vilket har lett till att polisenheter skickats till fel plats eller fått åka onormalt långa sträckor när det rimligtvis bör ha funnits enheter med kortare avstånd till utryckningsplats. I Statskontorets slutsatser framträder två saker: – Det har inte angetts att besparingarna för stödverksamheten ska ske utan att kvaliteten eller produktiviteten får påverkas. – Det finns inte någon dokumenterad riskanalys kopplad till beslutet om effekthemtagningarna. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att åtgärda de oacceptabla effekterna av polisens omorganisation och avsaknaden av en nödvändig riskanalys?
fr · H411267 · 2016-10-28 00:00:00 — Fråga 2016/17:267 Straff vid bevisade sexualbrott av (C) till Justitie- och migrationsminister (S) ”Allt fler kvinnor blir våldtagna utan att gärningsmännen åtalas. , , blev under brutala former våldtagen på en färja till . Akutmottagningen för våldtagna på kunde fastställa gärningsmannens DNA, kunde notera blåmärken på rygg och armar, kunde dokumentera att underliv var svårt sargat och blödande. efter övergreppet är fortfarande sjukskriven med svåra mardrömmar om nätterna. polisanmälde våldtäkten, men förundersökningen lades ner. Gärningsmannen hävdade "frivilligt sex". Jag känner vanmakt, vrede och förtvivlan, när jag läser berättelse. En i mängden av våldtäktsoffer där gärningsmannen går fri.” Så här skriver journalisten och bokförläggaren i ett inlägg på debattforumet Politisk Allmändebatt på Facebook. Det han med rätta, tycker jag, är så upprörd över skedde . Utöver vad han skriver visar färjans kameror att två personer stod på vakt utanför hytten där övergreppet skedde. ”Först ville bara glömma vad som hänt men hon hade svårt att gå och svåra smärtor. Därför bestämde hon sig för att åka till akutmottagningen för våldtagna på . Hon hade den misstänkte gärningsmannens DNA på sin kropp, blåmärken på rygg och armar, och skador i underlivet. bestämde sig för att polisanmäla, men förundersökningen lades ned, då ord stod mot ord. Den misstänkte gärningsmannen menade att det handlade om frivilligt sex. – Jag trodde att jag hade alla bevis som krävdes, därför blev jag otroligt arg och ledsen när de lade ned förundersökningen. Jag vet inte vad jag skulle behöva för mer bevis för att det ska gå igenom. Jag vill bara ha rättvisa” ”är fortfarande sjukskriven och har mardrömmar om det som hände . Men hon har bestämt sig att berätta sin historia för att hjälpa andra. I våldtog tre män en kvinna . DNA-bevis finns för två av dem. De dömdes av tingsrätten till fängelse och utvisning, och kvinnan tillerkändes i skadestånd. En av männen var med och sprang från platsen men var mer passiv än de två andra. Därför valde hovrätten att fria alla tre, och en av dem har fått skadestånd på . Kvinnan får heller inget skadestånd, trots DNA-bevis. Jag vet att justitieministern inte kan uttala sig om enskilda fall. Min känsla är att uppenbart skyldiga brottslingar ibland ändå frias på grund av en alltför stor försiktighet hos åklagare och domstolar vid sexuella övergrepp. Jag undrar om justitieministern är trygg i att rättspraxis hos åklagare och domstolar är väl avvägd, eller om han anser att detta behöver utredas i syfte att uppenbart skyldiga inte ska undgå straff. Jag vill därför fråga justitie- och migrationsminister : Är ministern beredd att ta några initiativ, t.ex. tillsätta en utredning, med anledning av det som har framförts?