ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H3121322 · 2016-06-15 00:00:00 — Dnr S2016/04119/FS Folkhälso-, sjukvårds- och idrottsministern Svar på fråga 2015/16:1322 av (SD) Användning av psykofarmaka vid psykisk ohälsa hos barn och unga har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att förhindra att barn och unga far illa vid det ökade användandet av psykofarmaka i samhället. Den fråga ställer är viktig för mig och regeringen. Andelen barn och unga vuxna som upplever psykiska besvär har ökat . Denna utveckling innebär att fler ungdomar och unga vuxna är nedstämda, är oroliga, har svårt att sova och har värkbesvär. Unga konsumerar också mer psykiatrisk vård än tidigare, både öppenvård och sjukhusvård. Regeringen avsätter ca fr.o.m. 2016-2019 för insatser inom psykiatri och psykisk hälsa. Detta är en förstärkning med jämfört . Förstärkningen görs i syfte att möta den ökande ohälsan bland barn och unga vuxna t.o.m. . Medlen ska bl.a. användas till att stärka ungdomsmottagningarna. saknas ofta ett lättillgängligt samtalsstöd, ett första linjens stöd för att fånga upp unga med psykisk ohälsa. Om barn och unga får det stöd de behöver i rätt tid kan behovet av antidepressiva läkemedel förhoppningsvis minska. Regeringen avsätter därför för att förstärka elevhälsan. Elevhälsan har möjlighet att identifiera psykisk ohälsa tidigt i en ohälsoprocess och vid behov remittera vidare till rätt instans i hälso- och sjukvården. När det gäller läkemedel för behandling av depression hos barn och unga har utkommit med riktlinjer 2010. anger bl.a. att läkemedelsbehandling med antidepressiva (SSRI) har god effekt på symtom och funktionsförmåga hos barn och ungdomar med medelsvår depression men att finns svårigheter och risker med att behandla barn och ung SSRI-preparat som behöver beaktas. har och inlett en gemensam satsning inom området depression och ångestsyndrom. Läkemedelsbehandling av barn och ungdomar ingår. Satsningen sker på uppdrag av regeringen och ingår i PRIO psykisk ohälsa – plan för riktade insatser inom området psykisk ohälsa 2012-2016. Satsningen innebär att revidering av nationella riktlinjer för vård av depression och ångestsyndrom samordnas med framtagande av uppdaterade rekommendationer för läkemedelsbehandling inom området. Myndigheterna kommer och samordnat att publicera sina kunskapsunderlag . har inom ramen för den nationella läkemedelsstrategin arbetat för att öka kunskapen om barns användning av läkemedel i syfte att bidra till en säkrare läkemedelshantering för barn. Myndigheten har i samverkan med bl.a. utarbetat ett kunskapsdokument om sömnstörningar hos barn och publicerar senare nya rekommendationer för hur neuroleptika bör användas i vård av barn och ungdomar med svåra psykiatriska tillstånd. Syftet med aktiviteterna är att öka jämlikheten och ge positiva förändringar avseende barns och ungas läkemedelsanvändning vid psykisk ohälsa. Om vi får ett effektivt omhändertagande, både i första linjens verksamheter och i den mer specialiserade psykiatrin, säkerställer vi att barn och unga med psykisk ohälsa får de insatser de har behov av oavsett om det är läkemedel i kombination med andra insatser eller endast andra insatser.
frs · H3121323 · 2016-06-15 00:00:00 — Dnr Ju2016/04492/ Ju2016/04493/ Svar på frågorna 2015/16:1323 Nollvision för drunkningsolyckor och 2015/16:1324 Åtgärder för att minska antalet drunkningsolyckor, båda av (S) har frågat om hon är beredd att föreslå en nollvision för drunkningsolyckor på samma sätt som gjorts för dödsolyckor i trafiken samt dödsbränder. Han har också frågat vad hon tänker göra för att se till att antalet drunkningsolyckor minskar. Frågorna har överlämnats till mig och jag har valt att besvara dem i ett sammanhang. är i flera avseenden ett av världens säkraste länder. Det finns dock en hel del utmaningar i arbetet med skydd mot olyckor. Det är därför angeläget att myndigheter, kommuner och andra ansvariga samhällsaktörer kontinuerligt identifierar olycksrisker och vidtar nödvändiga åtgärder för en ökad trygghet och säkerhet. Arbetet på området bör utgå från enskildas förutsättningar och behov och bör utvecklas i takt med den övriga samhällsutvecklingen. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) arbetar aktivt med stöd till kommuner, allmänhet, frivilligorganisationer och statliga myndigheter för att minska antalet drunkningar och drunkningstillbud. MSB har i samarbete med ansvariga myndigheter och organisationer tagit fram en guide till ökad vattensäkerhet för kommuner och andra anläggningsägare. Myndigheten har också möjlighet att bevilja uppdragsersättning till ideella organisationer som genomför kursverksamhet riktad till allmänheten, i syfte att öka den enskildes förmåga att förebygga och hantera olyckor, allvarliga händelser och kriser. får, och har fått, sådan ersättning för att genomföra kurser i vattensäkerhet. Enligt sin instruktion har MSB ett särskilt ansvar för att samordna samhällets arbete för barns och ungas säkerhet i syfte att motverka olycksfall som leder till personskador. Inom ramen för detta samordnar och stöder MSB också andra myndigheters och organisationers vattensäkerhetsarbete. Det har också tagits andra typer av initiativ för att öka kunskapen om vattensäkerhet. Bl.a. finns det ett förtydligat simkunnighetskrav inlagt i den svenska läroplanen för . Det pågår således insatser inom olika delar av samhället för att stärka vattensäkerheten. Regeringen följer utvecklingen på området och kommer vid behov att vidta nödvändiga åtgärder.
frs · H3121324 · 2016-06-15 00:00:00 — Dnr Ju2016/04492/ Ju2016/04493/ Svar på frågorna 2015/16:1323 Nollvision för drunkningsolyckor och 2015/16:1324 Åtgärder för att minska antalet drunkningsolyckor, båda av (S) har frågat om hon är beredd att föreslå en nollvision för drunkningsolyckor på samma sätt som gjorts för dödsolyckor i trafiken samt dödsbränder. Han har också frågat vad hon tänker göra för att se till att antalet drunkningsolyckor minskar. Frågorna har överlämnats till mig och jag har valt att besvara dem i ett sammanhang. är i flera avseenden ett av världens säkraste länder. Det finns dock en hel del utmaningar i arbetet med skydd mot olyckor. Det är därför angeläget att myndigheter, kommuner och andra ansvariga samhällsaktörer kontinuerligt identifierar olycksrisker och vidtar nödvändiga åtgärder för en ökad trygghet och säkerhet. Arbetet på området bör utgå från enskildas förutsättningar och behov och bör utvecklas i takt med den övriga samhällsutvecklingen. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) arbetar aktivt med stöd till kommuner, allmänhet, frivilligorganisationer och statliga myndigheter för att minska antalet drunkningar och drunkningstillbud. MSB har i samarbete med ansvariga myndigheter och organisationer tagit fram en guide till ökad vattensäkerhet för kommuner och andra anläggningsägare. Myndigheten har också möjlighet att bevilja uppdragsersättning till ideella organisationer som genomför kursverksamhet riktad till allmänheten, i syfte att öka den enskildes förmåga att förebygga och hantera olyckor, allvarliga händelser och kriser. får, och har fått, sådan ersättning för att genomföra kurser i vattensäkerhet. Enligt sin instruktion har MSB ett särskilt ansvar för att samordna samhällets arbete för barns och ungas säkerhet i syfte att motverka olycksfall som leder till personskador. Inom ramen för detta samordnar och stöder MSB också andra myndigheters och organisationers vattensäkerhetsarbete. Det har också tagits andra typer av initiativ för att öka kunskapen om vattensäkerhet. Bl.a. finns det ett förtydligat simkunnighetskrav inlagt i den svenska läroplanen för . Det pågår således insatser inom olika delar av samhället för att stärka vattensäkerheten. Regeringen följer utvecklingen på området och kommer vid behov att vidta nödvändiga åtgärder.
frs · H3121325 · 2016-06-15 00:00:00 — Dnr Ju2016/04473/ Svar på fråga 2015/16:1325 av (S) Polisens organisation har frågat mig hur jag avser att agera för att komma tillrätta med problemen med försämringar för invånarna i som han menar har uppstått efter polisens omorganisation. En av utgångspunkterna i den nya är, som också påtalar, en polis närmare medborgarna. Det innebär att det lokala arbetet ska vara basen i myndighetens verksamhet, med ökad närvaro och tillgänglighet som grundas på lokala förutsättningar och behov. Ombildningen av polisen till en myndighet är den största omorganisationen inom statsförvaltningen i modern tid. Den är omfattande, komplex och innebär stora interna omflyttningar av såväl personal som verksamheter. ska det ordinarie polisarbetet löpa på som vanligt. Att arbetet med att genomföra reformen påverkar polisens arbete är oundvikligt. Omorganisationen innebär bland annat att vissa verksamheter, till exempel ledningscentraler, koncentreras till färre ställen, vilket är en nödvändig rationalisering som ytterst kommer medborgarna till del. När det gäller de långa väntetider som ibland har uppstått i Polisens kontaktcenter vidtar nu åtgärder för att minska telefonköerna där. arbetar också intensivt med en resursförflyttning till lokalpolisområdena och för att se till att områdespoliser kommer på plats i hela landet. Det tar tid innan alla delar i ombildningsarbetet faller på plats. Jag fortsätter att noga följa det fortsatta arbetet för att säkerställa att intentionerna med reformen infrias.
frs · H3121326 · 2016-06-15 00:00:00 — Dnr S2016/04121/FS Folkhälso-, sjukvårds- och idrottsministern Svar på fråga 2015/16:1326 av (M) Helhetsgrepp mot fetma har frågat mig vad för sorts helhetsgrepp jag avser att ta mot den svenska överviktsproblematiken. Den här regeringen tar folkhälsofrågorna på största allvar och har därför tillsatt en kommission för jämlik hälsa vars uppgift är att lämna förslag som kan bidra till att hälsoklyftorna i samhället minskar. Övervikt innebär ett stort lidande för den enskilda individen och medför stora kostnader för samhället, inte minst för sjukvården. Forskning har visat att arbetet för att påverka och förebygga ohälsa relaterad till dåliga matvanor och fysisk inaktivitet, såsom t.ex. övervikt, kräver insatser inom flera sektorer och av många aktörer. Mot denna bakgrund har regeringen gett och i uppdrag att ta fram underlag till insatser för att främja hälsa relaterad till matvanor och fysisk aktivitet. och ska föra dialog med en bred krets av samhällsaktörer, däribland statliga myndigheter, kommuner och landsting, företrädare för berörda professioner, idrotts- och friluftslivets organisationer, andra berörda delar av föreningslivet och näringslivet samt arbetsmarknadens parter.
frs · H3121327 · 2016-06-15 00:00:00 — Dnr Ju2016/04448/ Svar på fråga 2015/16:1327 av (S) Kommuner som väntar på ersättning från har frågat mig vad jag tänker göra för att ska betala ut kostnadsersättningar till kommunerna . Staten ersätter kommunerna för deras kostnader för flyktingmottagandet. Det handlar inte minst om ersättning för mottagandet av ensamkommande barn. var antalet asylsökande exceptionellt högt. Förutom att detta har inneburit påfrestningar på det svenska samhället i stort har det även inneburit en ökning av antalet ansökningar om ersättning. 2016 tog emot lika många ansökningar om ersättning som . Regeringen har i årets regleringsbrev gett i uppdrag att vidta åtgärder för att ersättningar ska betalas ut i närmare anslutning till inkommen ansökan. För att hantera den stora mängden ärenden har fördubblat antalet anställda på de enheter som hanterar ersättningar till kommunerna. Myndigheten har även genomfört organisatoriska förändringar för att effektivisera hanteringen. Myndigheten räknar med att de åtgärder som har vidtagits kommer att leda till att handläggningstiden för ersättningarna kommer att vara nere vid slutet av året. Regeringen aviserade i vårpropositionen 2016 om en kommande förenkling av regelverket när det gäller ersättningar för mottagandet av ensamkommande barn. Denna förändring kommer att presenteras . Syftet med förändringen är att förbättra kommunernas planeringsförutsättningar, minska den administrativa bördan för både kommuner och samt öka kostnadseffektiviteten.
frs · H3121328 · 2016-06-15 00:00:00 — Dnr A2016/01249/I Svar på fråga 2015/16:1328 av Ersättning för placering av ensamkommande barn har frågat , äldre och jämställdhetsminister om vad hon tänker göra för att ändra den ordning som gäller och tillse att den mottagande kommunen ersätts för alla kostnader för placerade ensamkommande barn i HVB-hem. Frågan har överlämnats till mig. Ensamkommande barn anvisas till en kommun när de är asylsökande och den anvisade kommunen har i normalfallet kvar ansvaret när uppehållstillstånd beviljas. Den kommun som anvisats att ta emot ett ensamkommande barn behåller ansvaret för stöd och hjälp enligt socialtjänstlagen även vid placering i familjehem, HVB eller stödboende i annan kommun (2 a kap. 4§). Liksom för andra barn och unga som är placerade med stöd av socialtjänstlagen kan dock ett ärende flyttas över till en annan kommun (2 a kap. 10 §). Anvisade kommuner får schablonersättning för mottagandet av nyanlända och denna schablon höjdes till per mottagen under , vilket var en höjning . Schablonersättningen för mottagandet av nyanlända utgår även för mottagandet av ensamkommande barn och ska bl.a. användas för särskilda introduktionsinsatser inom skolan. Därutöver finns en särskild schablonersättning vid mottagande av ensamkommande barn på som bl.a. avser kostnader för god man. En kommun som har tagit emot en elev som inte är hemmahörande i kommunen, ska ersättas för sina kostnader för elevens utbildning av dennes hemkommun (interkommunal ersättning), vilket regleras i skollagen. Enligt skollagen har en elev som vistas i ett HVB-hem som är beläget i en annan kommun rätt att bli mottagen i en grundskola i den kommun där eleven vistas. En kommun som i sin grundskola har en elev från en annan kommun ska ersättas för sina kostnader för elevens utbildning (10 kap. 34 §). En kommun som på ett nationellt program i gymnasieskolan har antagit en elev som inte är hemmahörande i kommunen eller i samverkansområdet för utbildningen ska ersättas för sina kostnader för elevens utbildning av dennes hemkommun (16 kap. 50 §). Interkommunal ersättning ska också utgå för introduktionsprogram inom gymnasieskolan. Utöver den generella schablonersättningen för mottagandet av nyanlända, finns särskild statlig ersättning för mottagandet av ensamkommande barn. Dagens system för ersättning till kommunerna för mottagandet av ensamkommande barn och unga är inte ändamålsenligt utan har lett till ett svåröverskådligt regelverk som även är administrativt betungande. Ersättningen för mottagandet av ensamkommande barn och unga bör därför i större utsträckning än utgöras av schabloner. Regeringen aviserade i vårpropositionen 2016 att man avsåg att återkomma med förslag för att förenkla regelverket, förbättra kommunernas planeringsförutsättningar, minska den administrativa bördan och öka kostnadseffektiviteten. Regeringen avser att återkomma i frågan om ett nytt ersättningssystem för mottagandet av ensamkommande barn och unga i budgetpropositionen .
frs · H3121329 · 2016-06-14 00:00:00 — Dnr N2016/04080/MRT Svar på fråga 2015/16:1329 av (S) Böter vid studentbalskortege har frågat mig jag om jag är beredd att ta initiativ till förändringar av gällande regelverk för att möjliggöra för studenter att åka kortege sittandes på nedfällda suffletter på de fordon de färdas i utan att få böter. Enligt trafikförordningen (1998:1276) ska alla som åker i personbil, lastbil, på tre- eller fyrhjulig motorcykel eller moped med karosseri sitta på en plats med bilbälte, om det finns en sådan plats, och ska använda bältet. Regler om bilbältesanvändning finns även i föreskrifter om användning av bilbälten och av särskilda skyddsanordningar för barn (VVFS 2006: 135). Enligt trafikförordningens ansvarsbestämmelser döms de som bryter mot bältesbestämmelserna till penningböter. Det finns ett fåtal undantag från kraven att ha bälte, men ingen av de situationerna täcker studentfiranden av olika slag. Nollvisionen är utgångspunkten för det svenska trafiksäkerhetsarbetet, och vi har varit framgångsrika i att åstadkomma färre omkomna och allvarligt skadade i trafiken. Regeringen avser inte att ta initiativ till att införa undantag i gällande regelverk för bältesanvändning med anledning av studentkorteger.
frs · H3121330 · 2016-06-14 00:00:00 — Dnr N2016/04088/MRT Svar på fråga 2015/16:1330 av (S) Transportstyrelsens förslag om besiktningskontroller har frågat mig varför nu är berett att avvika från vår tidigare ståndpunkt där besiktningen ansetts vara en viktig del i arbetet med nollvisionen, och när regeringen avser att ställning till Transportstyrelsens förslag om remissinstansernas synpunkter. På EU-nivå antogs 2014 det så kallade ”besiktningspaketet” som består av tre direktiv som reglerar periodisk provning av fordon och tekniska vägkontroller. EU-direktiven ska vara införlivade i samtliga medlemsstater och ska tillämpas . Det förslag som refererar till ingick som ett delförslag i Transportstyrelsens redovisning av hur besiktningspaketet kan införlivas i svensk rätt. Regeringen väger dock in även andra synpunkter och Transportstyrelsens hela utredning har remitterats till berörda intressenter. Förslagen bereds inom . Regeringen har för avsikt att senast tillkännage hur besiktningspaketet kommer att införlivas i svensk rätt. Regeringen arbetar för ökad säkerhet och trygghet på vägarna, för minskade utsläpp av växthusgaser och föroreningar samt för en hälsosam miljö. För att ska klara de nationella målsättningarna för säkerhet, miljö och hälsa med utgångspunkt i nollvisionen och miljökvalitetsmålen är det därför viktigt att vi i kontrollerar fordon. Dessa mål kommer att vägas in i regeringens bedömning kring hur besiktningsreglerna bör utformas .
frs · H3121331 · 2016-06-14 00:00:00 — Dnr N2016/04089/MRT Svar på fråga 2015/16:1331 av (M) Sanktionsavgifter för kör- och vilotider har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att tillse att sanktionsavgifterna för avvikelser i kör- och vilotider för yrkeschaufförer inte påverkar konkurrenskraften för svenska åkerier. Den framställan från Transportstyrelsen som nämns i frågan om ändringar i förordningen (2004:865) om kör- och vilotider samt färdskrivare föranleds av ikraftträdandet av och rådets förordning (EU)nr 165/2014 vilken ska börja tillämpas från med förbehåll att genomförandeakter antagits. Ändringsförslagen är således att hänföra till ändringar i EU-lagstiftningen vilken ska genomföras i nationell lagstiftning. Transportstyrelsen lämnade en delredovisning av det uppdrag som regeringen gav myndigheten , Uppdrag att följa upp genomförda reformer och utreda vissa aktuella frågor inom yrkestrafiken, bland annat om att utreda möjligheten att tillåta mindre avvikelser från kör-och vilotiderna. Myndighetens preliminära slutsats är att generella toleranser vad gäller kör- och vilotider inte är förenligt med EU-bestämmelserna. En sådan tillämpning i skulle även innebära att vi försvårar harmoniseringen av regeltillämpningen i . I sin delrapport meddelar Transportstyrelsen att man i stället avser att utreda hur ett mer ändamålsenligt sanktionssystem kan se ut och har för avsikt att redovisa detta i sin slut rapporteringen av uppdraget . Regeringen kommer därefter att ta ställning till Transportstyrelsens förslag.
frs · H3121332 · 2016-06-15 00:00:00 — Dnr M2016/01584/Nm Svar på fråga 2015/16:1332 av (V) Miljöeffekterna vid Försvarsmaktens utökade skjutningar över har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att god vattenkvalitet ska kunna garanteras i med anledning av Försvarsmaktens ökade övningsmöjligheter. är unik och en mycket värdefull vattentäkt, en av största. Den verksamhet Försvarsmakten bedriver i kräver tillstånd enligt . fråga avser ett beslut av miljöprövningsdelegationen vid i . Beslutet har inte vunnit laga kraft. Den rättsliga prövningen är alltså inte avslutad och jag är därför förhindrad att kommentera ärendet.
frs · H3121333 · 2016-06-22 00:00:00 — Dnr S2016/04132/FST Svar på fråga 2015/16:1333 av (M) Utredning om assistanstimmar har frågat mig hur jag avser att säkerställa att livskvaliteten för brukarna inte försämras när man minskar de beviljade timmarna och vilka belägg jag har för att det bland företag förekommer ett utbrett fusk med assistanstimmar. Regeringen har beslutat om att en särskild utredare ska se över assistansersättningen i socialförsäkringsbalken och delar av lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS). Syftet med uppdraget är att skapa en långsiktigt hållbar ekonomisk utveckling av insatsen personlig assistans och att få till stånd mer ändamålsenliga insatser i LSS samt att lagstiftningen ska främja jämlikhet i levnadsvillkor och full delaktighet i samhällslivet. Därutöver har i regleringsbrevet fått ett nytt mål för assistansersättningen. Målet innebär bl.a. en strävan om att bryta den utveckling av antalet timmar som pågått i assistansersättningen allt sedan reformens tillkomst. Bakgrunden är att antalet timmar har ökat med i genomsnitt . beviljades i genomsnitt och person. är det inte uppenbart att behoven hos de som behöver personlig assistans har blivit så mycket större. Det som sällan nämns när mål diskuteras är att målet framförallt är ett mål för att säkerställa en god rättstillämpning och kvalitet. I målet anges även att ”En god rättstillämpning ska säkerställas och handläggningen, utredningarna och besluten ska vara likvärdiga över hela landet och hålla hög kvalitet så att rätt person får rätt ersättning. ska även säkerställa en god kontroll för att motverka överutnyttjande.” Jag vill också ta tillfället i akt att påpeka att jag inte haft för avsikt att beskylla eller misstänkliggöra företag för att missbruka den ersättning som lämnas för att tillhandahålla personlig assistans. Det finns en rad ytterligare myndigheter som konstaterat att det finns incitament för företag att driva upp det antal timmar som en brukare beviljats, eftersom företag har starka ekonomiska intressen av att få ersättning för så många beviljade timmar som möjligt i sin verksamhet. Detta anges bl.a. i betänkandet Åtgärder mot fusk och felaktigheter med assistansersättningen SOU 2012:6, i Inspektionen för socialförsäkringens rapport – brister i lagstiftning och tillämpning, 2015:9, samt i Statskontorets rapport handläggning av assistansersättning, 2011:16.