ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H312541 · 2016-01-08 00:00:00 — Ju2015/10009/ Svar på fråga 2015/16:541 av (M) Bristfällig krishantering av regeringen har frågat statsrådet varför regeringen reagerade så sent på den tydliga krisinformation som fanns tillgänglig . Frågan är överlämnad till mig att besvara. De humanitära behoven i världen är stora och många miljoner människor är på flykt från sina hem. Situationen är särskilt allvarlig i och dess grannländer. och övriga europeiska länder måste därför på ett solidariskt sätt hjälpa utsatta människor på flykt. För att samla alla krafter som kan bidra till att förbättra nyanländas etablering tog statsministern initiativ till den nationella samlingen tillsammans. ska vara ett land som erbjuder ett värdigt mottagande och upprätthåller allmän ordning och säkerhet. Flyktingsituationen har inneburit betydande påfrestningar för samhällets funktionalitet. Även om arbetet i huvudsak utförs av kommuner, landsting, länsstyrelser, myndigheter, frivilliga och näringsliv har regeringen naturligtvis ett övergripande ansvar för att hantera situationen. Regeringen har fört samtal med myndigheter och andra berörda aktörer. Lägesbilder och annan information har kommit in från olika håll. Dessa samtal och underlag var viktiga och nödvändiga för att regeringen skulle få en bild av utvecklingen. Som ett resultat av detta samlade underlag och den information som successivt kommit in har regeringen fattat cirka sextio beslut som en del i att hantera flyktingsituationen. Bland dessa kan nämnas införandet av gränskontroller, tilldelning av betydande resurser till kommunsektorn och till det civila samhällets organisationer, uppdrag om tillfälliga asylboenden och uppdrag att stötta hälso- och sjukvården när det gäller vård till asylsökande. Regeringen har även uppdragit åt Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) att på nationell nivå, inom ramen för ansvarsprincipen, samordna ansvariga aktörers hantering av situationen. Ansvarsprincipen innebär att den som ansvarar för en verksamhet under normala förhållanden också gör det vid en kris. I ansvaret ligger även att samverka och samordna sig med andra aktörer för att samhällets samlade resurser ska kunna tillvaratas och användas effektivt. , ett forum för informationsutbyte mellan regeringen och berörda myndigheter, har diskuterat flyktingsituationen. Det är naturligt och viktigt att arbetet under höstens flyktingsituation granskas, inte minst för att få möjlighet att dra lärdomar för framtiden. Utvärderingen måste ta sikte på både regeringens och myndigheternas arbete. Jag konstaterar att har beslutat att inleda en granskning av regeringens och berörda myndigheters hantering av flyktingkrisen. Regeringen avser även att initiera en oberoende utvärdering. Det är viktigt att jag inte föregriper de utvärderingar som ska genomföras.
frs · H312542 · 2016-01-13 00:00:00 — Dnr Fi2015/05696/SE Svar på fråga 2015/16:542 av (M) Ökad åldersdiskriminering på grund av höjd särskild löneskatt för 65-plussare har frågat mig om jag är beredd att ompröva beslutet om den återinförda särskilda löneskatten för personer . Jag vill börja med att notera att arbetande äldre även efter återinförandet av en särskild löneskatt för äldre är skattemässigt gynnade, både på inkomstskattesidan och på arbetsgivarsidan. Det är vidare missvisande att bedöma politiken genom att se till enskilda finansieringsåtgärder. En utgångspunkt för regeringens politik är att alla människors kompetens ska tas tillvara så länge de vill och kan arbeta. Utvärderingar visar att sänkningar av socialavgifter, generellt sett, är ineffektiva som jobbskapande åtgärder. När det gäller huruvida personer väljer att pensionera sig visar statistik från att det främst är viljan eller den fysiska hälsan som brister, inte arbetsgivarens efterfrågan. För att få fler äldre att arbeta längre måste arbetsmiljön förbättras och den arbetsrelaterade ohälsan förebyggas. Därför har regeringen genomfört satsningar på bland annat , regionala skyddsombud och arbetslivsforskning. Därtill har regeringen genomfört satsningar på högre kvalitet och ökad bemanning i äldreomsorgen. Satsningar som kommer leda till att fler inom äldreomsorgen orkar och vill stanna kvar längre i arbete och dessutom till att färre personer, framförallt kvinnor, behöver gå ner i arbetstid för att ta hand om sina äldre anhöriga.
frs · H312543 · 2016-01-12 00:00:00 — Dnr N2015/09061/FJR Svar på fråga 2015/16:543 av (C) Beslut om skyddsjakt och licensjakt har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta med anledning av Högsta förvaltningsdomstolens beslut för att säkerställa att beslut om jakt på bland annat varg även i fortsättningen ska kunna vinna laga kraft så att jakten också ska kunna genomföras i praktiken. Enligt 24 a § jaktförordningen (1987:905) får överlämna till länsstyrelserna att besluta om skyddsjakt och licensjakt efter stora rov-djur. beslut kan överklagas hos . Enligt 58 § jaktförordningen får beslut i ett överklagat ärende inte överklagas. har () tagit ställning till om ett beslut om licensjakt efter varg, som fattats av en länsstyrelse och därefter har överklagats till , kan tas upp till prövning av domstol, trots att det enligt jaktförordningen inte får överklagas. HFD har funnit att överklagandeförbudet i jaktförordningen står i strid med såvitt gäller beslut om jakt efter en art som skyddas av art- och habitatdirektivet. Jaktförordningen kommer att ändras i enlighet med HFD:s beslut. När det gäller skyddsjakt, och att säkerställa att den kan bedrivas inom en erforderlig tidsram utan att fastna i juridiska processer, visar Riberdahls utredning att mål avgjorda i förvaltningsrätten har handlagts mycket snabbt.
frs · H312544 · 2016-01-12 00:00:00 — Svar på fråga 2015/16:544 av (M) Territoriella anspråk har, mot bakgrund av utvecklingen i , frågat mig om det föranleder någon åtgärd eller något initiativ från regeringens sida när andra länder på konstgjord väg skapar nya landområden och sedan gör territoriella anspråk. De stater som på olika grunder gör anspråk på de små öarna och atollerna samt de omgivande vattnen i , inklusive anspråk kopplade till konstgjorda öar och rev, är samtliga parter till Denna konvention anger regler för gränsdragningar till havs och grunderna för en fredlig lösning av hänsköt frågan om territoriella anspråk i till den permanenta skiljedomstolen i . meddelade skiljedomstolen att den har jurisdiktion att bedöma huruvida de aktuella reven i havet kan ge någon part rätt att hävda en exklusiv ekonomisk zon eller en kontinentalsockel räknat från dessa. Domstolens utlåtande väntas under innevarande år. En icke-bindande deklaration om undertecknades 2002 av och medlemsländerna i den regionala organisationen Asean (). Samtal har förts mellan och om en legalt bindande och mer utförlig uppförandekod för . anser att territoriella dispyter bör lösas på fredlig väg i enlighet med internationell rätt. tillmäter här stor betydelse till den viktiga principen om alla staters rätt att utnyttja det fria havet utan onödiga begränsningar, bland annat rätten till fri navigering. EU är engagerat i regionen och följer nära den regionala politiska och ekonomiska utvecklingen. Regeringen stödjer EU:s dialog med länder i regionen, inklusive regionala organisationen inom ramen för () om .
frs · H312557 · 2016-01-19 00:00:00 — Dnr A2015/03336/SV Svar på fråga 2015/16:557 av (M) om Erfaren arbetskraft har frågat mig vilken effekt jag och regeringen räknar med att den nya löneskatten för personer kommer att ha på äldres arbetsutbud. När regeringen tillträdde 2014 ärvde vi ett bekymmersamt läge med en arbetslöshet som bitit sig fast på en hög nivå. För att öka sysselsättningen och varaktigt minska arbetslösheten har regeringen därför i budgetpropositionen föreslagit stora framtidsinvesteringar i bostäder, klimatomställning och infrastruktur, en aktiv näringspolitik för fler och växande företag och investeringar i kompetens och matchning för att rusta människor att ta de jobb som växer fram. Vårpropositionen och budgetpropositionen innehåller sammantaget investeringar för jobb som uppgår till för . Regeringen redogör kontinuerligt i vår- och budgetpropositioner för den samlade bedömningen av hur regeringens reformer påverkar sysselsättningen och arbetslösheten. Enligt regeringens senaste bedömning är effekten av löneskatten att de äldres sysselsättning och antal arbetade timmar kommer att förändras endast i liten utsträckning. Förslagets effekter bör dock ställas mot de positiva effekter på sysselsättning och antalet arbetade timmar som kan uppkomma när skatteintäkterna används till andra reformer. Sammantaget bedöms de åtgärder som föreslås i budgetpropositionen bidra till en lägre arbetslöshet och en högre sysselsättning . behöver fler jobb och fler som jobbar. Att lösa framtidens utmaningar görs inte med ytterligare kortsiktiga nedskärningar och skattesänkningar. Det görs genom investeringar och samarbete och det är precis vad regeringen gör.
frs · H312558 · 2016-01-08 00:00:00 — Dnr Ju2015/10071/ Svar på fråga 2015/16:558 av (M) Barn och unga från har frågat mig när det går att se resultat av mitt och regeringens arbete för att ska ta emot de marockanska barn och unga som inte får vistas i . och andra myndigheter har uppmärksammat och arbetat med den problematik som tar upp. Situationen för utsatta gatubarn från nordafrikanska länder, framför allt från , är ohållbar. Genom att ratificera har åtagit sig att ge särskilt skydd och bistånd till barn som berövats sin familjemiljö. har svenska myndigheter haft mycket svårt att verkställa av- och utvisningsbeslut gällande barn från . I mina diskussioner på EU-nivå med andra länders företrädare har liknande problem framförts. Jag och regeringen angriper problemet bland annat genom att försöka upprätta en dialog med på olika nivåer. Ett exempel är mötet med talmannen för det marockanska representanthuset när han besöker . Jag kommer då att påtala vikten av att de utsatta barn och unga som inte får vistas i ska kunna återvända till sina hemländer och där få det stöd de behöver. Jag har också pratat med tunisiska och algeriska företrädare om problematiken. Regeringens budskap är att och andra nordafrikanska länder måste leva upp till sina internationella åtaganden genom att återta marockanska medborgare som avvisats eller utvisats från . Jag kommer att fortsatt arbeta för detta och om våra insatser blir verkningslösa utesluter jag inte att skicka min statssekreterare till för samtal på plats.
frs · H312559 · 2016-01-12 00:00:00 — Svar på fråga 2015/16:559 av (KD) Det svensk-kubanska samarbetsavtalet har frågat mig vad det nya avtalet (/) inne-håller och på vilket sätt detta förväntas främja demokrati och värna de mänskliga rättigheterna. Inledningsvis önskar jag förtydliga att och har under-tecknat ett Memorandum of Understanding (MoU) och inte ett avtal. Ett MoU är en allmänt hållen avsiktsförklaring utan åtaganden. En stor del av övriga EU-länder har redan liknande MoU med . befinner sig i ett skede av förändring. Till detta bidrar närmandet mellan och , som påbörjades . EU:s för-handlingar om ett bilateralt avtal med om samarbete och politisk dialog, som också inleddes , väntas gå i mål . Mot den bakgrunden har regeringen sett det som naturligt att återupprätta bilaterala dialog med . Generellt är dialog att föredra framför isolering. Som ett led i den återupprättade bilaterala dialogen har och kommit överens om ett MoU, dvs. en avsiktsförklaring rörande utveck-lingssamarbete och politisk dialog. MoU:et undertecknades i . Avsiktförklaringen ger uttryck för och generella önskan om samarbete inom en rad olika områden såsom bl.a. mänskliga rättigheter, jämställdhet, HBTQ-frågor, forskning och miljö- och klimatfrågor. Likaså etablerar MoU:et en regelbunden politisk dialog som föreslås ta upp ett brett spektrum av frågor, däribland mänskliga rättigheter. pågår en beredning i av en strategi för utvecklingssamarbete med . Det svenska bilaterala samarbetet med kommer att ha som syfte att stödja landet i den pågående reform-processen mot en modernisering av landet, däribland ekonomin, och ökad respekt för mänskliga rättigheter.
frs · H312560 · 2016-01-12 00:00:00 — Dnr Fö2015/01694/MFI Svar på fråga 2015/16:560 av (L) Visbyklassen har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta så att en korvett ur Visbyklassen kan insättas i en multinationell sjöstridsstyrka som en del av en skarp internationell insats. har fattat beslut om en inriktning för försvar 2016-2020. I propositionen aviserar regeringen att den försvarspolitiska inriktningen för perioden måste utgå från den förändrade säkerhetspolitiska miljön i och i . Även försvarsberedningen redogjorde för ett försämrat säkerhetspolitiskt läge och föreslog ett antal konkreta förslag för försvaret, bl.a. ökad närvaro i . Enligt beslut går försvaret från ett insatsförsvar till ett försvar som tydligare inriktas mot den nationella försvarsdimensionen. fortsätter det aktiva svenska engagemanget och deltagandet i internationella krishanteringsinsatser. Rysk militär uppträder mer utmanande runt och kränkningar av territoriella integritet har skett. Regeringen bedömer att denna utveckling kommer att fortsätta. Med utgångspunkt i det förändrade säkerhetsläget i prioriterar därför regeringen att korvetterna ur Visbyklass ska finnas tillgängliga för bevakning, beredskap och förbandsverksamhet. Om så bedöms lämpligt kan korvettförbanden användas vid internationell krishanteringsinsats. Som en konsekvens av säkerhetsläget samt den nya försvarspolitiska inriktningen sker en omfördelning från anslaget som finansierar Försvarsmaktens internationella insatser (6.1.2) till Försvarsmaktens anslag för förbandsverksamhet och beredskap (6.1.1). planeras inte någon internationell marin insats med korvett ur Visbyklassen.
frs · H312561 · 2016-01-13 00:00:00 — Dnr S2015/08379/FST Barn-, äldre- och jämställdhetsministern Svar på fråga 2015/16:561 av (M) i har frågat mig när regeringen och jag som ansvarigt statsråd avser att vidta angelägna åtgärder med anledning av den växande kris som många kommuner upplever i sin socialtjänst och vilket nationellt stöd regeringen kommer att bidra med. Frågan är ställd mot bakgrund av att det på olika sätt uppmärksammas att och framförallt den sociala barn- och ungdomsvården i många kommuner är starkt påverkad utifrån det stora antalet ensamkommande barn som anlänt till och tas om hand av . Som jag har påvisat i frågesvar till bl.a. har regeringen vidtagit ett antal åtgärder för att stödja kommunerna med anledning av flyktingsituationen, bl.a. i mottagandet av ensamkommande barn. Exempel på detta är den nya placeringsformen stödboende som infördes från , en satsning på bemanning och kompetens inom den sociala barn- och ungdomsvården med 250 miljoner –2019 efter överenskommelse med , höjda ersättningar till kommunerna för mottagande av nyanlända från samt 9,8 miljarder extra till kommuner och landsting för att hantera den rådande flyktingsituationen. Regeringen ser också över om det finns regeländringar som är lämpliga att vidta, bl.a. med utgångspunkt från den lista med önskade regelförenklingar som inkommit från Kommuner och Landsting där några av förslagen berör område. Regeringen har vidtagit åtgärder för att skapa återhämtning i mottagandet och vi ser att antalet personer som söker asyl har minskat. Den var antalet ensamkommande barn som sökte asyl 369 att jämföra med siffror på mellan 1500–3000 . För att uppnå en jämnare fördelning mellan kommunerna i mottagandet är det angeläget att kommunerna delar på ansvaret. De nya förutsättningarna för den sociala barn- och ungdomsvården ställer också nya krav på verksamheten. Exempel på sätt att organisera arbetet i kommunerna kan vara att skapa särskilda enheter för mottagandet av ensamkommande barn för att stärka mottagandet och för att kunna stärka arbetet med ensamkommande barn utan att det påverkar övrig verksamhet och för att på ett bättre sätt upprätthålla kvalitet och kompetens. En annan åtgärd i kommunerna kan vara att socialsekreterarna utför myndighetsutövande arbetsuppgifter så som utredning och uppföljning och att annan personal gör sådant som att söka placeringsplatser, hämta upp barn i andra kommuner m.m. Detta stödjs även genom den kunskap den nationella samordnaren för den sociala barn- och ungdomsvården inhämtar genom sina kommunbesök där vissa kommuner framgångsrikt arbetar på dessa sätt.
frs · H312563 · 2016-01-19 00:00:00 — Dnr Ju2015/10161/ Svar på fråga 2015/16:563 av (M) Utvidgat uppdrag för offentliga biträden har frågat mig om regeringen och jag avser att vidta åtgärder i syfte att utvidga det offentliga biträdets uppdrag. Som framgår av bakgrunden till frågan medför det stora antal ensamkommande asylsökande barn som kommit till att bl.a. socialtjänsterna och vården utsatts för hård press. Antalet ensamkommande barn medför också ett ökat behov av gode män. har uppmärksammat ett förslag från Kommuner och Landsting om att det offentliga biträdet vid synnerliga skäl ska få företräda barnet som tillfällig vårdnadshavare och förmyndare i avvaktan på att en god man har förordnats. Enligt gällande ordning utses ett offentligt biträde för ett ensamkommande barn som söker asyl, om det inte måste antas att behov av biträde saknas. Till offentligt biträde ska en advokat, en biträdande jurist på advokatbyrå eller någon annan lämplig person utses. Den som är förordnad som offentligt biträde för ett barn är utan särskilt förordnande barnets ställföreträdare i det mål eller ärende som förordnandet avser om barnet saknar vårdnadshavare i landet och det inte finns en god man för barnet. En utvidgning av det offentliga biträdets uppdrag till alla de uppgifter som en god man har skulle innebära nya uppgifter som skiljer sig från det offentliga biträdets uppdrag i övrigt och sträcker sig utanför biträde i det aktuella målet. En sådan förändring kan också innebära att färre jurister är beredda att ta uppdrag som offentligt biträde för barn. Till detta kommer att kostnaden för offentliga biträden är betydligt högre än för gode män. Regeringen avser därför inte att införa ett sådant utökat uppdrag för offentliga biträden . Regeringen beslutade att ge i uppdrag att initiera och samordna informationsinsatser om god man för ensamkommande barn. Syftet är bl.a. att underlätta för kommunerna att rekrytera och säkra tillgången till gode män. Frågan uppmärksammades också i den överenskommelse om insatser med anledning av flyktingkrisen som träffades mellan regeringen, , , och . I överenskommelsen anges att situationen för hantering av ensamkommande barn, bl.a. när det gäller gode män, löpande ska ses över. Inom ramen för denna översyn tittar regeringen kontinuerligt på möjliga åtgärder för att säkerställa att alla barn företräds av en god man som kan utföra sitt uppdrag på ett effektivt och ändamålsenligt sätt.
frs · H312564 · 2016-01-19 00:00:00 — Dnr Ju2015/10172/ Svar på fråga 2015/16:564 av (M) Ändrad schablonersättning har frågat mig när jag och regeringen avser att vidta åtgärder så att kravställande och kostnadsbild blir mer överensstämmande, i syfte att använda skattebetalarnas resurser på så effektivt sätt som möjligt som effektiviteten kring integrationen stärks. Som framgår av bakgrunden till frågan så har infört ett fast pris baserat på boendeform vid upphandling av tillfälliga asylboenden. Denna förändring genomfördes i samband med direktupphandling 14 från . har myndigheten använt sig av ett antal olika boendelösningar som inte varit aktuella för att hantera en unik situation med ett inflöde av drygt 110 000 asylsökande . Asylsökande bor bl.a. i evakueringsboenden som kommuner ställt i ordning och i beredskapsboenden som ställts till förfogande av och Kriminalvården. Utöver detta har myndigheten gått ut med en direktupphandling för boende på bostadsplattformar och passagerarfartyg samt med en förfrågan till trossamfund och övriga civila samhället om boendeplatser. ska enligt lag erbjuda samtliga asylsökande plats på en förläggning, dvs. I myndighetens uppdrag ingår även att bedriva en kostnadseffektiv verksamhet som präglas av kontinuerlig utveckling. Jag utgår från att strävar efter kostnadseffektiva lösningar även när det gäller anskaffning av bostäder för asylsökande. Regeringens prioritet har varit att se till att alla som söker asyl i ska kunna erbjudas tak över huvudet. I syfte att öka antalet boendeplatser har regeringen vidtagit en rad olika åtgärder. har fått i uppdrag att med stöd av Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB), och länsstyrelserna uppföra och förvalta tillfälliga asylboenden i form av tält, och en särskild samordnare har utsetts för att facilitera utförandet av uppdraget. Regeringen har även uppdragit åt att ta fram vägledning och föreskrifter beträffande i vilken utsträckning som kraven på tekniska egenskaper och utformning i fråga om tillfälliga anläggningsboenden ska anpassas och avsteg från kraven göras enligt 3 kap. 28 § Plan- och byggförordningen (2011:338) utifrån beslutade förordningsändringar som träder i kraft . En viktig aspekt för boendetillgången är handläggningstiderna för asylärenden. Regeringen anser att korta handläggningstider främjar en snabb integration och har regleringsbrev gett ett särskilt uppdrag att redovisa en plan för hur handläggning av asylärenden kan förkortas. Regeringen har en nära dialog med , övriga myndigheter och kommuner i det fortsatta arbetet med att anskaffa boenden för asylsökande.
frs · H312565 · 2016-01-13 00:00:00 — Dnr Fö2015/01697/MFU Svar på fråga 2015/16:565 av (M) Förhandlingar med om har frågat mig när jag avser att presentera en godtagbar lösning på förhandlingarna med med anledning av det landets avbrutna inköp av . I behandlingen av propositionen Vårändringsbudget (prop. 2014/15:99, bet. 2014/15:FiU21, rskr. 2014/15:255) bemyndigade regeringen att fatta beslut om att fullfölja anskaffningen av artillerisystemet , med den risk som avhopp får för den svenska totalkostnaden för systemet. Jag kan konstatera att omfattande förhandlingar har genomförts och att processen ännu inte är formellt avslutad. Regeringen återkommer med information när det finns ett besked att lämna.
frs · H312566 · 2016-01-14 00:00:00 — Dnr N2016/00021/MRT Svar på fråga 2015/16:566 av (M) Konsekvenser av id-kontrollerna har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att dämpa de mycket negativa konsekvenser för resande i på grund av transportörernas skyldighet att kontrollera id-handlingar och därmed säkra fortsatt goda kommunikationsmöjligheter i området. Jag har stor förståelse för att identitetskontrollerna påverkar såväl resenärer som transportörer i . Bakgrunden till bestämmelserna är att viktiga samhällsfunktioner är hotade. Regeringens samlade bedömning är att identitetskontrollerna är motiverade för att säkerställa den allmänna ordningen eller den inre säkerheten i landet. Jag avser att noga följa utvecklingen och fortsätta hålla en fortlöpande dialog med berörda aktörer.
frs · H312567 · 2016-01-18 00:00:00 — Dnr Fö2016/00001/SI Svar på fråga 2015/16:567 av (M) om svenska ambitioner vid i har frågat mig vad jag och den nuvarande regeringen har för ambitioner och agenda att driva utifrån svenska intressen så att Nato-mötet i 2016 kan bli till samma fördel för vårt land som toppmötet i . fortsätter att utveckla samarbetet med Nato, tillsammans med , utifrån vårt deltagande i det fördjupade partnerskapet Enhanced Opportunities Programme. Det handlar om politisk dialog, övningssamarbete och informationsutbyte. Särskilt viktig är den dialog om säkerheten i närområdet som och för med Nato . Inför toppmötet i ligger Natos fokus på det kollektiva försvaret och genomförandet av den militära åtgärdsplanen Readiness Action Plan. Relationen till fortsätter att stå högt på Natos dagordning, liksom situationen i det södra grannskapet. Det finns inga formella beslut fattade om vare sig agenda för toppmötet eller eventuellt partnerdeltagande. Regeringen verkar för att partners bjuds in till toppmötet i , för att diskutera aktuella säkerhetspolitiska utmaningar i bredare krets. Substansfrågorna bör enligt regeringens uppfattning stå i fokus för partnermedverkan snarare än att partners bjuds in kopplat till särskilda format. är framför allt intresserat av dialog om utvecklingen kring , men också av andra säkerhetspolitiska frågor som kampen mot ISIL och situationen i /.