ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H4129 · 2016-09-21 00:00:00 — Dnr U2016/03860/SF Svar på fråga 2016/17:9 av (M) Höjning av fribeloppet har frågat mig om jag och regeringen kommer att återkomma med förslag på ytterligare en höjning alternativt ett avskaffande av fribeloppsgränsen för lånedelen av studiestödet. Regeringen har vidtagit åtgärder för att förbättra den studerandes ekonomi . höjdes studiemedlens totalbelopp i syfte att ge de studerande en bättre ekonomisk situation och förbättra deras möjligheter att fokusera på sina studier. En jämförelse med konsumentprisindex visar att studiemedlens allmänna köpkraft var den högsta sedan studiemedelssystemet infördes . Dagens fribeloppsgräns inom studiemedelssystemet innebär att en studerande kan ha inkomster som uppgår till per kalanderhalvår, vid 20 veckors heltidsstudier, och ändå få studiemedel med fullt belopp. Det är alltså möjligt att ha relativt höga inkomster vid sidan av studiemedlen. Det är också endast ett fåtal studerande, uppskattningsvis omkring 2–av studiemedelstagarna, som har inkomster över fribeloppet. Studiestödet prövas mot den studerandes inkomst och ett totalt avskaffande av fribeloppsgränsen för lånedelen är en åtgärd som skulle ändra det statligt finansierade studiemedelssystemet i grunden. Regeringen anser vidare att en höjning av nuvarande fribeloppsgräns skulle påverka incitamenten för de studerande att koncentrera sig på studier i stället för arbete.
fr · H411100 · 2016-10-12 00:00:00 — Fråga 2016/17:100 Skyndsamma åtgärder mot långa handläggningstider för jordbruksstöd av (C) till Statsrådet (S) Efter att bytte it-system har handläggningstiderna för bland annat investeringsstöd ökat kraftigt. Lantbrukare tvingas vänta på både beslut och utbetalning av investeringsstöd. Konsekvensen blir att lantbrukarna inte kan ta några banklån för att finansiera nya anläggningar. Situationen är ohållbar för lantbrukare, som inte kan göra några satsningar eller planera sin verksamhet. På vissa länsstyrelser är handläggningstiden för investeringsstöd så lång som per ansökan. Detta är både orimligt och ineffektivt. Lantbrukarna går redan på knäna ekonomiskt, och det nya it-systemet gör att utbetalning av stöd fördröjs än mer. Många lantbrukare tvingas också lägga ned sin verksamhet till följd av att de inte kan få ut stöd . har länge föreslagit regelförenklingar för att minska byråkratin och administrationen inom jordbruket. har myndighetsbelastningen skjutit i höjden efter implementeringen av det nya systemet, då tjänstemännen måste göra om alla ansökningar. Regeringen har trots detta inte vidtagit några åtgärder för att påskynda handläggningen med regelförenklingar. I stället för att skjuta till nya pengar för att minska handläggningstiderna tar regeringen 240 miljoner från landsbygdsprogrammet. Dessutom går 75 miljoner från landsbygdsprogrammet direkt till att betala av straffavgifter till EU. Det är anmärkningsvärt att regeringen inte skjuter till nya pengar för att finansiera straffavgifterna. tas i stället pengar som borde ha gått till stöd och ersättningar för att utveckla landsbygden. Men trots att regeringen ökar finansieringen till tvingas dra ned på sina utgifter, vilket innebär minskade handläggningsresurser på myndigheterna. Detta förkortar inte alls de långa handläggningstiderna. Min fråga till statsrådet är därför: Hur kommer statsrådet och regeringen att garantera att de långa handläggningstiderna och väntan på utbetalning skyndsamt minskar för att lantbrukarna snabbt ska få beslut och utbetalningar?
fr · H411101 · 2016-10-12 00:00:00 — Fråga 2016/17:101 Integration i Åre kommun av Per Åsling (C) till Justitie- och migrationsminister (S) utvecklas när människor från andra länder kommer hit. För att samhället ska vara öppet krävs en politik som ger alla samma rättigheter och skyldigheter. Då får vi ett bättre land att leva i. Och det är jobben som är nyckeln. Det är viktigt att snabbt få ett jobb i . Där skapas kontakter som gör det lättare för dig med utländsk bakgrund att snabbt komma in i det svenska samhället. Enskilda medborgare, civilsamhället, näringslivet och exempelvis kommuner har inte minst gjort stora insatser för att säkerställa ett så bra mottagande som möjligt. De goda exemplen på integrationsprojekt är många. I finns konkreta exempel på hur näringsliv, civilsamhälle och kommun tillsammans sett till att nyanlända i stor utsträckning kunnat få både praktik och jobb. Mot denna bakgrund är det därför bekymrande att jag fått ett brev från en företagare i Åre kommun angående nedstängningen av tre asylboenden. Brevets innehåll citeras nedan. Svenska från dag ett har genomförts helt och hållet med hjälp av volontärer. 300 personer får Svenska från dag ett utan kostnad för staten. Det har medfört att vi fått ut flest personer på praktik i vårt land. har haft 95 praktikanter igång. Det har medfört att vi just nu får ut många av dessa i arbete med avtalsenliga löner och att de blir skattebetalare. Utbildning i yrkessvenska bedrivs på Åre Fjällsätra. Dessa blir anställbara i turistnäringen. Tillverkning av Attefallshus har inletts för att möjliggöra flytt av dem som fått jobb från asylanläggningarna. De betalar egen hyra, mat och resor och blir inte en belastning för migrationen. De blir i stället skattebetalare. Upp mot 40 personer har fått körkort av våra nyanlända som fått asyl. Körkortsskolan bedrivs från Åre Fjällsätra. Vi har fått tillstånd till att även asylsökande kan genomföra trafikutbildning. 15 elever är anmälda till och inbetalar själva summan för körkortstillstånd. 250 barn går i skola från näst största flyktingboende, . Det blir lugn och ro i familjer, och barnen får hopp för framtiden. Upp mot 900 volontärer har engagerat sig och genomfört beundransvärda insatser det gånga året. Detta är ett bevis på det starka engagemang och de möjligheter som finns för att säkerställa ett gott mottagande av nyanlända. Praktik och jobb är avgörande för integrationen, och de resultat som kan uppvisas i Åre kommun är ett resultat av det samarbete som sker mellan olika delar av samhället. riskerar att rasera detta goda arbete om tre asylboenden läggs ned. Det innebär en tvångsförflyttning av människor som börjat bygga sina liv på orten. Min fråga till justitie- och migrationsministern är: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att boende på asylboenden i Åre kommun fortsatt ska kunna stanna kvar i kommunen?
fr · H411102 · 2016-10-13 00:00:00 — Fråga 2016/17:102 Akutsjukhusen i de nya storregionerna av (M) till Statsrådet (S) Statsrådet har vid tidigare tillfällen gjort det klart att har för många akutsjukhus. Till tidningen sade statsrådet: ”Jag skulle tro att tittar vi från ett nationellt perspektiv så har vi några för många sjukhus. Och jämför vi oss med andra länder så skulle vi behöva satsa mer på primärvården.” förslag till nya storregioner kommer att ge stora effekter på den svenska hälso- och sjukvården. Huruvida det kommer att påverka förutsättningarna för akutsjukhusen är dock oklart, då inte har kunnat motivera fördelarna för den svenska hälso- och sjukvården i de föreslagna storregionerna. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet: Hur ser statsrådet på förutsättningarna för de svenska akutsjukhusen i de kommande storregionerna?
fr · H411103 · 2016-10-13 00:00:00 — Fråga 2016/17:103 Sjukvården i de nya storregionerna av (M) till Statsrådet (S) Mer än 20 000 människor i har undertecknat en begäran om en folkomröstning angående de föreslagna storregionerna. Det är en tydlig begäran från medborgarna att förslag till storregioner måste förankras tydligare. Medborgarna har rätt att veta vilka fördelar som de föreslagna regionerna kan tänkas bidra med. Enligt statsrådets ministerkollega finns det exempelvis för många akutsjukhus i . Hur förutsättningarna ser ut för dessa efter en genomförd regionbildning, liksom förutsättningarna för hela hälso- och sjukvården, är en angelägen fråga gällande de föreslagna storregionerna. Det är ännu oklart hur de nya storregionerna är tänkta att bidra till bättre förutsättningar för den svenska hälso- och sjukvården. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet: Vilka fördelar för svensk hälso- och sjukvård motiverar statsrådet de föreslagna storregionerna med?
fr · H411104 · 2016-10-13 00:00:00 — Fråga 2016/17:104 Modersmålsundervisning på de nationella minoritetsspråken av (M) till Utbildningsminister (MP) har och nationella minoritetsorganisationer larmat om bristerna och svårigheterna att få modersmålsundervisning på de nationella minoritetsspråken samiska, finska, meänkieli, jiddisch och chib. Det finns en öronmärkt ersättning via statsbidraget som gäller modersmålsundervisning på finska och jiddisch. Denna ersättning höjdes 2015 med till totalt . Det finns allt färre lärare som kan ge och har behörighet för modersmålsundervisning på de nationella minoritetsspråken. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utbildningsministern: När kommer ministern och regeringen att tillsätta en utredning som ser över villkoren för modersmålsundervisning på de nationella minoritetsspråken så att de mänskliga rättigheterna för dessa barn tryggas, och när kommer ministern och regeringen att stärka de nationella minoritetsspråkens status genom att ge samma meritpoäng i gymnasieskolan som exempelvis moderna språk ger?
fr · H411105 · 2016-10-13 00:00:00 — Fråga 2016/17:105 Rätten till personlig assistans av (M) till Statsrådet (S) Medierna har rapporterat om fall där personer som har varit i behov av utökat stöd i form av assistans har blivit nekade det stöd som de har ansökt om. En kvinna som led av den kroniska sjukdomen MS avled inne på en kundtoalett utan att någon hann hjälpa henne. Det måste finnas förklaringar till hur tragiska händelser som dessa kan inträffa. Det är högst oroväckande, inte minst för många individer och familjer som riskerar att fråntas sin assistans eller få den kraftigt begränsad. Sedan LSS (lagen om stöd och service för vissa funktionshindrade) tillkom 1994 har många människor fått en högre livskvalitet. Denna rättighetslagstiftning har bidragit till att ge personer med funktionsnedsättningar möjlighet att leva ett liv som andra och ökat möjligheterna att delta i samhällslivet. Personlig assistans är en frihetsreform som vi är stolta över att ha infört. Staten har huvudmannaskapet för assistans till personer med omfattande behov, vilket innebär att både finansiering och behovsbedömning görs av . Regeringen har förklarat att den vill spara på den personliga assistansen men inte genom att försämra för dem som behöver stödet, utan genom att assistanspengarna ska användas rätt och gå till rätt personer. Det är dock av stor vikt att översynen av LSS har fokus på kvalitet, inte enbart kostnadsminskningar. Det är fuskare som ska jagas, inte minuter hos personer med behov. Görs detta fel hotas frihetsreformen av den rödgröna regeringen. Med anledning av ovanstående vill jag fråga ansvarigt statsråd : Hur avser statsrådet och regeringen att tydliggöra direktiven så att personer i behov av assistans får den hjälp de har rätt till och behöver?
fr · H411106 · 2016-10-13 00:00:00 — Fråga 2016/17:106 Rekordhöga hyror för andrahandsboende av Nooshi Dadgostar (V) till Statsrådet (MP) Att bo i andra hand blir allt dyrare. Ny statistik visar att snitthyrorna för andrahandsbostäder når nya rekordnivåer. I många städer sjunker utbudet av andrahandsboenden som hyrorna fortsätter att stiga. I har medelhyran ökat . En etta hyrs ut för i snitt och en tvåa för . I har ettor en snitthyra på , en ökning jämfört med . I är ökningen . som andrahandshyrorna skjuter i höjden ligger hyreshöjningarna i det vanliga hyresrättsbeståndet på betydligt lägre nivåer. Skillnaden mellan det hyresbestånd som förhandlas mellan bostadsmarknadens parter och det som sätts av enskilda i privatägda bostäder blir allt större. Anledningen till de kraftiga hyreshöjningarna på andrahandsmarknaden är den lagstiftning som den borgerliga regeringen införde 2013, den så kallade privatuthyrningslagen. Den innebar att inslaget av marknadshyror vid andrahandsuthyrning av privatägda bostäder ökade. I takt med att bostadsbristen har blivit allt mer akut utnyttjas möjligheten att pressa upp andrahandshyror frekvent. Konsekvensen har blivit att personer som står längst ifrån bostadsmarknaden får betala de högsta hyrorna. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet: Vilka åtgärder tänker statsrådet vidta för att komma till rätta med de höga hyrorna på andrahandsmarknaden?
fr · H411107 · 2016-10-13 00:00:00 — Fråga 2016/17:107 Revisorernas värdering av nybyggda hyreshus av Nooshi Dadgostar (V) till Statsrådet (MP) rapporterade att många kommunala bostadsbolag drabbas av revisorernas krav på nedskrivningar i samband med nybyggnation av hyreshus. Med revisorernas nuvarande värderingsmetod kan ett nybyggt hyreshus värderas betydligt lägre än vad det har kostat att bygga huset. Detta riskerar att leda till att kommunala bostadsbolag låter bli att bygga nya hyresrätter. Hundratals bostadsprojekt beräknas ha ställts in på grund av detta . Trots att de kommunala bostadsbolagens avsikt inte är att sälja de nyproducerade hyreshusen vidare, utan att förvalta dem , väljer vissa revisorer att kräva nedskrivningar. Något som alltså är helt onödigt och enligt flera bedömare en direkt felaktig värderingsmetod. I ett läge där bostadsbristen är akut och behovet av nya hyresrätter är enormt vittnar nu många kommuner om att åtskilliga bostadsprojekt riskerar att ställas in på grund av revisorernas felaktiga värderingsmetod. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet: Vilka åtgärder tänker statsrådet vidta för att komma till rätta med det beskrivna problemet?
fr · H411108 · 2016-10-13 00:00:00 — Fråga 2016/17:108 Stängningen av tv-kanalen av (V) till Utrikesminister (S) stängdes den kurdiska tv-kanalen ned av det franska satellitbolaget . TV är en Sverigebaserad tv-kanal som sänder nyheter och underhållning på kurdiska och persiska. Via satellitsändningar når de över hela och delar av . Enligt uppgifter till Ekot kommer beslutet om nedstängning efter påtryckningar från den turkiska radio och tv-myndigheten. Demokratiska fri- och rättigheter har blivit allt mer inskränkta i . Efter sommarens misslyckade kuppförsök har repressionen blivit allt hårdare. Oppositionella har fängslats, och tryck- och yttrandefriheten har begränsats ytterligare. har flera Turkietbaserade kurdiska tv-kanaler stängts ned av myndigheterna. kamp mot yttrandefriheten har även nått utanför landets gränser. Eutelsat har tidigare stängt sändningarna från en kurdisk tv-kanal i . Mot denna bakgrund vill jag fråga utrikesministern: Vad avser utrikesministern att ta för initiativ för att TV ska kunna fortsätta sina sändningar?
fr · H411109 · 2016-10-13 00:00:00 — Fråga 2016/17:109 Begränsning av MRSA-smitta av (M) till Statsrådet (S) I har det konstaterats att grisar har smittats av MRSA trots att det är förbjudet att importera bland annat danska grisar – eftersom det är känt – att de kan vara bärare av smittan. Danska och norska forskare har studerat problemet och sedermera lyckats härleda smittan till arbetskraft som har burit med sig smittan från . Detta har bekräftats vid åtminstone två av totalt tre större utbrott av MRSA i . För att begränsa spridningen och problemen med MRSA överväger nu norska jordbruksmyndigheter olika åtgärder. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att vidta några åtgärder för att begränsa MRSA-smitta att spridas bland svenska husdjur och lantbrukets djur?
fr · H411110 · 2016-10-13 00:00:00 — Fråga 2016/17:110 Snabbspår för utlandsfödda akademiker av (M) till Statsrådet (S) På regeringens webbplats står följande att läsa: ”Samhällsvetare, inklusive ekonomer och jurister, utgjorde den största akademikergruppen i etableringsuppdraget hos Arbetsförmedlingen. För att ta tillvara utlandsutbildade akademikers kompetens på svensk arbetsmarknad och för att de ska få en anställning som går i linje med deras utbildning och erfarenhet ser arbetsmarknadens parter ett behov av att inrätta ett snabbspår för dem med akademisk utbildning inom samhällsvetarområdet.” (sidan upplagd ). Ambitionen med kompletteringsutbildning för akademiker med utländsk examen är rätt och riktig, men är det viktigt att regeringen är realistisk och ser till verkligheten och de erfarenheter som finns. Det gäller till exempel kompletterande utbildning för utlandsfödda jurister, vars hittillsvarande utbildningsanordnare har lagt ned utbildningarna. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att det så kallade snabbspåret ska bli just ett snabbspår för utländska samhällsvetare att även få svensk behörighet?
fr · H411111 · 2016-10-13 00:00:00 — Fråga 2016/17:111 Möjligheten att bygga i attraktiva miljöer av (M) till Miljöminister (MP) Strandskyddet är ett generellt skydd för att värna allmänhetens intresse vid vatten i hela landet. Det ska säkerställa allmänhetens tillgång till strandområden och tillgodose god livsmiljö för den biologiska mångfalden. Detta gäller vid alla kuster, sjöar och vattendrag. Skyddat området är oftast från strandkant, både på land och i vattenområdet. kan dock utöka strandskyddet . Syftet skulle i sådana fall vara att säkerställa skydd av mark. Detta syfte är dock lite luddigt och används oregelbundet över landet. är ett av minsta län med tio kommuner. Vi är få invånare, och det finns fler sjöar, diken och andra vattendrag än det finns människor i länet. domineras av en centralort, och det är en utmaning att få människor och företag att etablera sig runt om i länet. Ett litet län har stora möjligheter till pendling, men då måste två saker fungera: infrastruktur och boende. Det har framkommit att de beslut som fattas av länsstyrelser över hela är mycket varierande och har blivit ett hinder för den svenska boendemarknaden, vilket inte var lagstiftarens syfte när strandskyddsreglerna ändrades under förra mandatperioden. krävs det ett förtydligande av lagstiftningen för att främja landsbygdsboende. Det behöver göras lättnader för byggnationer utanför tätbebyggda områden där syftet är fler bostäder och fler arbetstillfällen. riktades ett tillkännagivande till regeringen på detta område, där uppmanar regeringen att göra strandskyddet mer ändamålsenligt i hela landet, i syfte att förbättra förutsättningarna för byggande, boende och näringsverksamhet i strandlägen. Med anledning av ovanstående är min fråga till miljöminister : Vilka initiativ har ministern tagit och avser att ta för att tillgodose det tillkännagivandet från ?
fr · H411112 · 2016-10-13 00:00:00 — Fråga 2016/17:112 Ny lagstiftning för elektroniska cigaretter av (SD) till Statsrådet (S) Tobaksdirektivets reglering av elektroniska cigaretter har implementerats i många länder i men ännu inte i . En utredning presenterades som föreslog att ny lagstiftning för elektroniska cigaretter skulle kunna träda i kraft . Det har ännu inte kommit någon proposition angående detta från regeringen. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : När är en proposition att vänta, och hur det kommer sig att propositionen är försenad?
fr · H411113 · 2016-10-13 00:00:00 — Fråga 2016/17:113 Lärarlönelyftet och IB-lärare av (M) till Statsrådet (S) Det har uppdagats att behöriga lärare som har svensk lärarlegitimation och som undervisar inom det internationella IB-programmet (International Baccalaureate) inte kan komma ifråga för lärarlönelyftet. Detta gäller för lärare som undervisar i såväl som gymnasieskolan. Dock är det så att lärare som undervisar både inom IB och till exempel på andra gymnasieprogram kan vara berättigade till lärarlönelyftet. Det gäller i så fall dem som undervisar merparten av sina timmar utanför IB-programmet. Detta uppfattas som både märkligt och orättvist och bör rättas till. Inte minst för att inte ska riskera att tappa lärare inom IB-programmet och därmed minska möjligheten för svenska elever att få en internationellt gångbar examen. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att IB-lärare inte ska förfördelas när det gäller lärarlönelyftet?
fr · H411114 · 2016-10-13 00:00:00 — Fråga 2016/17:114 Internationell överenskommelse som möjliggör fossilfritt flyg av (M) till Miljöminister (MP) för civilt flyg, , kom överens om ett avtal om utsläppsbegränsningar för det internationella flyget, med styrmedel som möjliggör ett fossilfritt flyg. Överenskommelsen är ett viktigt steg framåt för att minska flygets klimatutsläpp, men utan att människors rörlighet begränsas. Systemet blir obligatoriskt först , men redan i den frivilliga fasen som inleds 2021 kommer flyg motsvarande av världens flygresor att täckas av systemet. Miljöministern har tidigare gett utryck för att en internationell överenskommelse vore att föredra framför en svensk flygskatt. Jag delar den uppfattningen och förutsätter att ministern nu säkerställer att regeringen också fullföljer den linjen och därmed avbryter planerna på att införa en svensk flygskatt. Med anledning av ovanstående vill jag fråga miljöminister Hur ser miljöministern på det avtal om utsläppsbegränsningar som har kommit överens om, och innebär överenskommelsen att regeringen nu avbryter planerna på att införa en svensk flygskatt?
fr · H411115 · 2016-10-13 00:00:00 — Fråga 2016/17:115 Handläggningen av uppehållstillstånd för studenter och forskare av (L) till Statsrådet (S) Den pågående flyktingkrisen har belastat hårt, och handläggningstiderna för vad som torde vara att betrakta som ganska självklara visum har blivit orimligt långa. Detta drabbar en viktig förutsättning för svensk framtid – det internationella utbytet för studenter och forskare. Ska våra svenska lärosäten stå starka i den internationella konkurrensen måste svenska högskolor och universitet stå öppna för omvärlden. handläggningstider har drabbat högskolor och universitet på bred front och kommer att sannolikt även fortsättningsvis att hämma det internationella utbytet. Som exempel finns det vid ett framgångsrikt internationellt specialiseringsprogram för tandläkare, i form av uppdragsutbildning där andra stater är beställare och finansiärer, som riskerar att ställas in. Som en konsekvens av utdragna handläggning riskerar högskolan inte bara utbildningsprogrammets framtid utan även sitt, och , internationella anseende när ingångna avtal inte kan hållas och studenter och forskare stängs ute. Den rådande situationen skapar en stor frustration hos studenter, deras uppdragsgivare och för våra högskolor och universitet i deras roll som utbildningsanordnare. Den bidrar också till att det är mycket svårt för våra lärosäten att planera sin verksamhet. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder tänker statsrådet och regeringen vidta för att säkerställa ett framtida internationellt utbyte av studenter och forskare och för att detta även fortsättningsvis ska vara en självklar del av våra högskolor och universitets verksamhet?
fr · H411116 · 2016-10-14 00:00:00 — Fråga 2016/17:116 Oklarheter gällande solcellsskatten av (M) till Finansminister (S) Under riksdagsårets första partiledardebatt sa statsrådet att regeringen är på väg att ta bort den införda ”solcellsskatten”. Detta stämmer inte överens med vad finansministern har sagt. Finansminister har nämligen i tidigare sammanhang sagt att regeringen ska se om skatten kan sänkas och att det inte är aktuellt att ta bort den helt. Denna osammanhängande kommunikation kring vad regeringen egentligen vill kan uppfattas som förvirrande och hjälper inte utvecklingen av miljöarbete. I stället sänder det signaler om att regeringen inte är enig i sin förda politik. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : Avser statsrådet att lämna förslag om ett avskaffande av solcellsskatten och i så fall när?