ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H411324 · 2016-11-15 00:00:00 — Fråga 2016/17:324 Skogens roll för friluftslivet av (M) till Kultur- och demokratiminister (MP) I regeringens senaste två budgetpropositioner finns under utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och friluftsliv en inriktning för friluftslivet, som lyder: ”Regeringen vill stärka allmänhetens delaktighet i naturvårdsarbetet, bl.a. genom tillgång till miljöinformation, deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning.” En sådan politisk inriktning antyder att det är regeringens uppfattning att det finns omfattande hot mot friluftslivet och dess framtida möjligheter för tillgång till naturskön skog. Det antyder också att regeringen ser på skogsbruket som ett stort problem för friluftslivet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Är det ministerns och regeringens ställningstagande att skogsbruket är ett stort problem för friluftslivet, och i så fall av vilka skäl?
fr · H411325 · 2016-11-11 00:00:00 — Fråga 2016/17:325 Veterandagen av (M) till Försvarsminister (S) har deltagit i internationella fredsinsatser världen över. under mycket svåra förhållanden. Svenska veteraner från såväl militära som civila myndigheter i förtjänar både beslutsfattares och befolkningens respekt och stöd. I samband med inriktningspropositionen 2009 grundlades en veteranpolitik och har veterandagen statsceremoniell status, vilket garanterar att den firas på samma datum . De ceremonier som anordnas under veterandagen samordnas av Försvarsmakten, men även representanter från andra statliga myndigheter, kungafamiljen och representanter från Försvarsmaktens ideella samarbetsorganisationer deltar. I många av de länder som högtidlighåller en veterandag är den dock även allmän flaggdag. Att högtidlighålla den svenska veterandagen som allmän flaggdag skulle ge möjlighet för de svenskar som inte kan delta vid de officiella statsceremonierna att privat kunna visa sin uppskattning för veteraner. Det skulle öka kunskapen hos befolkningen om veteranernas viktiga insatser i stort, utgöra ett erkännande för veteranerna att deras insatser är uppmärksammade och uppskattade samt vara en påminnelse till oss alla om vikten av att de hedras. Med anledning av ovanstående vill jag fråga försvarsminister : Avser ministern att vidta några initiativ för att göra veterandagen till allmän flaggdag?
fr · H411326 · 2016-11-15 00:00:00 — Fråga 2016/17:326 Kvalitetskrav på skönhetsbehandlingar av (M) till Statsrådet (S) Alliansregeringen såg tydligt de kvalitetsbrister som råder för skönhetsbehandlingar och fattade beslut om att utreda och ta fram konkreta åtgärder för att stärka konsumenten och kvaliteten för kroppsbehandlingar. Förslagen presenterades i SOU 2015:100 Kroppsbehandlingar – åtgärder för ett stärkt konsumentskydd. Utredningen har presenterat hur man kan stärka skyddet för den enskilde vid kroppsbehandlingar och ingrepp som kräver medicinsk kunskap och erfarenhet eller kan innebära betydande hälsorisker men som inte är hälso- och sjukvård eller tandvård. Därtill har utredningen presenterat vilka ändringar som krävs för att säkerställa att den enskilde ges en god och säker behandling samt ett tillräckligt konsumentskydd. Sedan har utredningen remissbehandlats i sedvanlig ordning, och det är tydligt att behoven av att stärka kvaliteten är mycket stora. Det har snart gått , och regeringen har inte vidtagit några som helst åtgärder eller presenterat några konkreta förslag för att komma till rätta med kvaliteten på skönhetsbehandlingar. Det duger inte. Det är dags för regeringen att agera. I finns flera konkreta förslag som regeringen har blundat för. Ordning och reda och stärkt kvalitet gynnar alla inblandade, inte minst för att stärka tryggheten oavsett vilket medicinskt ingrepp som utförs. Sammanfattningsvis måste statsrådet och regeringen agera , så att inte än fler drabbas av dålig kvalitet i skönhetsbehandlingar. Med anledning av ovanstående vill jag fråga ansvarigt statsråd, (S): Vilka konkreta åtgärder avser statsrådet att vidta för att stärka kvaliteten inom skönhetsbehandlingarna, och när kommer regeringens åtgärder och förslag med anledning av betänkande att presenteras för ?
fr · H411327 · 2016-11-16 00:00:00 — Fråga 2016/17:327 Information till andra nordiska länder om kampanjen till av (M) till Utrikesminister (S) Kampanjen för att skulle ta plats i pågick . Den nuvarande regeringens kampanj har kritiserats av olika skäl. Redovisningen av finansieringen har visat sig vara otillräcklig. Medier som vill granska kampanjaktiviteter har inte fått ut begärda handlingar från . Just de uteblivna begärda handlingarna granskas av (). Granskningar av kampanjen pågår nu på olika sätt bland annat av , utrikesutskottet och . Även samlar enligt uppgift sina erfarenheter av kampanjen och drar slutsatser . Den informationen måste vara användbar för andra länder som kandiderar. Den nuvarande regeringen har öppet kommunicerat att de fått en del viktiga lärdomar från den finländska kampanjen – som inte lyckades, och där lögnfaktorn visade sig vara avgörande. Bilden är att de nordiska länderna gärna byter information, erfarenheter och kunskap med varandra. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utrikesminister : Hur avser ministern och regeringen att arbeta med informationsutbyte om den svenska kampanjen till med andra nordiska länder som avser att kandidera?
fr · H411328 · 2016-11-15 00:00:00 — Fråga 2016/17:328 relationer med av (M) till Utrikesminister (S) Under stora delar av den amerikanska valrörelsen har utrikesministern uttryckt oro för vad en seger för skulle innebära för . Utrikesministern har kritiserat Trump hårt för ett antal kontroversiella uttalanden och, med svenska politiska mått mätt, kontroversiella vallöften. Tonen mot har varit en annan, och utrikesministern har uttalat både stöd och en förhoppning om att hon skulle vinna valet. När det nu står klart att Trump har vunnit och kommer att sväras in som president är det inte orimligt att tro att utrikesministerns hårda kritik kommer att innebära ett hinder för relationerna mellan våra länder. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utrikesministern: Vilka åtgärder avser utrikesministern att vidta för att relationerna mellan och ska vara fortsatt goda även efter att har tillträtt som president?
fr · H411329 · 2016-11-15 00:00:00 — Fråga 2016/17:329 Stranderosionens förödande effekter av (L) till Miljöminister (MP) Delar av består av vacker, men tyvärr sårbar, sandstrand. Flera av kommunerna med sandstränder har märkt hur stranderosion blivit ett tilltagande problem. Enskilda fastighetsägare konstaterar att om inget görs kan deras hus tas av havet. Enligt internationell forskning kan så mycket som av jordens sandstränder vara under recession. Stranderosion är alltså ett globalt fenomen och problem. Stranderosion kan bero på flera olika saker. Det finns en naturlig variation i vädret mellan olika år, vilket kan innebära stora förändringar av stränderna från till ett annat. Men allt talar för att klimatförändringar bidragit till att problemen har ökat . Flera följdeffekter av den globala uppvärmningen innebär att stranderosionen också kan komma att förvärras ytterligare framöver. Varmare hav innebär att vattnet utvidgas som nedsmältning av glaciärerna höjer havsnivåerna. Klimatförändringen kan också påverka erosionen genom ändrade våg- och vindförhållanden. Stranderosionen är redan ett tydligt problem på flera håll längs den svenska kusten. Flera kommuner, men också frivilliga, lägger ned tid och resurser i arbetet för att rädda kusterna. Naturvärden såväl som turistintressen och rekreationsområden riskerar att gå förlorade. För enskilda i riskområden handlar det om personlig tragedi. Detta är dock en utmaning som hela äger gemensamt, och därför behövs ett statligt engagemang i frågan. tillsattes en utredning för att bland annat identifiera risker med klimatförändringar och stärka klimatanpassningen i . Det finns ett stort behov av en sådan utredning, men det finns också behov av snabba åtgärder. Skador har redan skett, och stora värden är redan akut hotade. behöver en offensiv nationell strategi mot stranderosion, och det behövs ett ökat nationellt ansvarstagande. Jag vill därför fråga miljöminister : Vilka initiativ avser statsrådet att ta för att få till stånd till ett ökat nationellt ansvarstagande i arbetet mot stranderosion?
fr · H411330 · 2016-11-15 00:00:00 — Fråga 2016/17:330 Jämlik vård vid sällsynta diagnoser av (M) till Statsrådet (S) Enligt de svenska kriterierna har av befolkning en sällsynt diagnos. I , så som i , kallas en diagnos sällsynt om den förekommer hos färre än 100 personer per miljon invånare och leder till funktionsnedsättning. I övriga är kriterierna följande: En diagnos kallas sällsynt om den finns hos färre än 500 personer per miljon invånare. är ett av de länder som inte har följt den rekommendation som gjordes 2009 om att anta en nationell plan eller strategi för sällsynta diagnoser. Vissa initiativ har tagits, men tyvärr är dessa otillräckliga. Eftersom diagnoserna är sällsynta saknas ofta tillräcklig kunskap i hälso- och sjukvården, hos , hos , i skolan och hos andra samhällsaktörer. Därför finns det också brister i samordning och helhetssyn, vilket medför särskilda svårigheter för personer som lever med sällsynta diagnoser. Denna komplexitet kräver en samordnad strategi och kompetens. Det pågår ett arbete med bildande av regionala medicinska center för sällsynta diagnoser vid våra universitetssjukhus – vilket är bra. Men det hade varit betydligt bättre och effektivare om detta arbete hade byggts på en nationell handlingsplan/nationella riktlinjer för sällsynta diagnoser. Det är oroande att regeringen inte verkar förstå vikten av en nationell handlingsplan/nationella riktlinjer för sällsynta diagnoser. Det är dags för regeringen att ta ansvar för en nationell samordning och ta fram en nationell handlingsplan/nationella riktlinjer. En samordning av insatser över landet är nödvändigt för en jämlik vård för patienter med sällsynta diagnoser. Med anledning av ovanstående vill jag fråga ansvarigt statsråd, : Prioriterar statsrådet och regeringen en nationell plan/nationella riktlinjer för sällsynta diagnoser, och om så är fallet, när kommer detta att vara på plats?
fr · H411331 · 2016-11-15 00:00:00 — Fråga 2016/17:331 Förbrukningen av plastpåsar av (M) till Miljöminister (MP) är ålagt att införa det så kallade plastbärkassedirektivet, som har sin bakgrund hos . Syftet med direktivet är att minska konsumtionen av plastpåsar. Regeringen gav i uppdrag att utreda implementeringen och lämna förslag på hur förbrukningen av plastkassar ska minska. har lämnat två förslag. Dels informationsinsatser av producenterna och dels att man ska ta ut ett lägsta pris om per plastkasse. Tillverkare och importörer ska också rapportera antalet sålda plastbärkassar. Det finns ett antal invändningar mot förslaget. Bland dem kan nämnas att kopplingen mellan nedskräpning och förbrukningen är svag, att förslaget inte styr mot de miljömässigt bästa påsarna och att tillsynen hos butikerna är svår. En av de tyngsta punkterna i kritiken är att den ekonomiska mellanskillnaden som uppstår av prishöjningen på plastpåsar till föreslagna hamnar i handlarnas fickor. Liggande förslag innebär att handlarna får en stor ekonomisk resursförstärkning utan något motkrav på förbättringsarbete. Det rimliga är att de resurser som uppstår används till någon form av gemensamma insatser mot det mål man vill uppnå. Arbetet kan göras på branschnivå och behöver inte innebära offentliga insatser. Min fråga till miljöminister blir därför: Avser ministern att vidta några åtgärder för att säkerställa att den ekonomiska förstärkning som beskrivs ovan investeras i åtgärder som kan bidra till att nå det gemensamma målet, t.ex. branschgemensamt arbete i frågan?
fr · H411332 · 2016-11-16 00:00:00 — Fråga 2016/17:332 Den offentliga servicen i skärgården av (L) till Statsrådet (S) Staten bör ta ett särskilt ansvar för särskilt sårbara och utsatta glesbygdsområden med speciella förutsättningar. Dit hör i allra högsta grad våra skärgårdar. Skärgårdarnas utmaningar handlar om att skapa bra förutsättningar för ett levande näringsliv, grundläggande både kommersiell och offentlig service samt upprätthållande av en offentlig välfärdsnivå, då skatteunderlaget sviker och en stor del av invånarna är skrivna i andra kommuner. Staten besitter dock en rad verktyg för att kunna förbättra förutsättningarna för boende, arbete och service året runt i dessa områden. Det är därför med oro man tar del av regeringens bristande intresse för just skärgårdsfrågorna. Som ett exempel kan nämnas att skärgårdarnas särskilda problematik endast berörs i förbigående i budgetpropositionen. Fastboende skärgårdsbefolkning är en förutsättning för en levande landsbygd. För att detta fortsatt ska kunna vara möjligt måste det finnas tillgång till samma service i hela landet. kom en utredning om stöd till kommersiell verksamhet i glesbygd. Den offentliga verksamhetens kvalitet och tillgänglighet är nog så viktig, men den har inte rönt samma uppmärksamhet som förutsättning för tillväxt. Hur det påverkar ett samhälle när offentliga jobb försvinner, kontanthanteringen upphör och sjukvården flyttar har senast skildrats i . Det finns skäl att särskilt genomlysa hur det offentliga kan verka för att upprätthålla en god servicenivå i hela landet. En fungerande postgång är en viktig förutsättning för att upprätthålla grundläggande service för företagare och privatpersoner. har särskilt uppmärksammat hoten mot läkemedelsdistributionen då en utredning föreslagit att övernattbefordran inte längre ska vara ambitionen för postservicen. Om kravet på övernattbefordran slopas kommer det att ha liten påverkan på storstäderna, men stor för glesbygden. Man är även rädd för att försämringar av postgången kan få negativa konsekvenser för företagande i skärgårdsregionerna. Med anledning av ovanstående vill jag fråga landsbygdsminister : Vad avser ministern att göra för att värna skärgårdsbornas möjlighet till samhällsservice och möjligheten att bo kvar och verka i skärgårdsområden?
fr · H411333 · 2016-11-16 00:00:00 — Fråga 2016/17:333 Dansk förfrågan om 1961 års konvention om begränsning av statslöshet av (V) till Justitie- och migrationsminister (S) Efter det att antalet asylsökande i ökat kraftigt har EU och flera stater inom unionen drivit en alltmer restriktiv migrationspolitik. har producerat ett stort antal lagförslag med syfte att göra det svårare att komma till och få asyl inom unionen. De internationella konventioner som skyddar rättigheterna för människor på flykt är alltjämt en viktig garant för att utvecklingen inte går för fort. ser vi flera ifrågasättanden av dessa konventioner, bland annat från den danska regeringen. När det danska invandrings-, integrations- och bostadskommitté sammanträdde meddelade integrations- och bostadsminister att den danska regeringen vill få till ändringar i konventionen om begränsning av statslöshet (The 1961 Convention on the Reduction of Statelessness). Ministern berättade att den danska regeringen har vänt sig till nio andra stater med förfrågan om de också vill se en ändring av konventionen. Ministern vägrade att avslöja vilka länder som varit tillfrågade och hur de hade reagerat på den danska frågan med hänvisning till dessa länders intressen. Med tanke på och nära samarbeten på ett flertal områden och att migrationsfrågor är ett område som fordrar samarbete mellan grannländer har vi goda anledningar att anta att tillhör de tillfrågade staterna. Mot denna bakgrund vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Har ministern eller någon annan del av regeringen mottagit förfrågan från den danska regeringen om en önskan att förändra konvention om begränsning av statslöshet, eller tolkningen av den, och kan ministern i så fall redogöra för den svar?
fr · H411334 · 2016-11-16 00:00:00 — Fråga 2016/17:334 Uteblivet amerikanskt stöd till sekulära i av (SD) till Utrikesminister (S) Valet av som president har förvånat många, som menade att han hade liten eller ingen chans att vinna. har Trump gett lite mer klarhet i hur han tänker i flera frågor, däribland hur han tänker kring . finansieras olika rebellgrupper till stor del genom amerikanskt stöd, varav vissa är anknutna till mer islamistiskt inriktade nätverk, som andra är en del av det sekulära och demokratiska Demokratiska Styrkor (SDF). De senare utgörs till ungefär hälften av kurder, som länge varit hårt utsatta i området och än systematiskt blir attackerade av bland annat . Ett indraget stöd från till denna utsatta grupp skulle innebära rejäla problem för regionens kurder men kanske även andra minoriteter som ingår i SDF. Detta skulle inte bara innebära svårigheter för de minoriteter som utsätts utan även fungera som ett indirekt stöd till Islamiska staten, som SDF framgångsrikt bekämpar. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Avser ministern att agera för att stödja SDF vid ett eventuellt uteblivet stöd från , och vad skulle detta stöd i så fall bestå av?
fr · H411335 · 2016-11-16 00:00:00 — Fråga 2016/17:335 Rekrytering av lärare från av (L) till Statsrådet (S) Lärarbristen i fortsätter att utgöra ett reellt problem för landets kommuner. Skolor tvingas ta in vikarier och obehöriga lärare, och därmed lyckas skolorna inte följa de skärpta behörighetskraven i skollagen. Detta är mycket allvarligt eftersom kvaliteten påverkas negativt och elevernas rätt till undervisning av behöriga lärare inte uppfylls. Det finns exempel där skolor ställer in lektioner eller låter eleverna bedriva så kallade självstudier för att hantera situationer utan tillgång till lärare. lade kommun fram ett intressant förslag i vilket det föreslås att kommunens rekryteringsmässa särskilt ska vända sig till i syfte att rekrytera lärare. Även kommun har arbetat med att locka över lärare från . Flera av landets kommuner är också finska förvaltningsområden varför det också finns behov av kompetens när det gäller både svensk- och finsktalande lärare. Med anledning av att lärarbristen fortsatt utgör ett stort, nationellt problem som påverkar flera kommuner vill jag fråga statsrådet : Kommer statsrådet och regeringen att vidta åtgärder inom ramen för lärarutbildningen eller genom andra initiativ, till exempel en överenskommelse om samverkan med , för att försöka lösa lärarbristen i ?
fr · H411336 · 2016-11-16 00:00:00 — Fråga 2016/17:336 Bilaterala utfästelser som del i kampanj till av (M) till Utrikesminister (S) har utrikesminister fått frågor om kampanj till . Delar av ekonomin i kampanjen har redovisats, men medieuppgifter gör gällande att mer finns att redovisa. Regeringens agerande granskas nu inte bara av medierna utan också av , utrikesutskottet och . Det är uppenbart att regeringen har mer att förklara vad gäller utfästelser som gjorts i kampanjsyfte. Delar av detta rapporterades i . Med anledning av ovanstående vill jag fråga utrikesminister : Har ställt ut några bilaterala löften inom ramen för den svenska kampanjen till , och i så fall vilka?
fr · H411337 · 2016-11-16 00:00:00 — Fråga 2016/17:337 Deltagarnas aktivitet inom etableringen av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) Ett stort antal nyanlända behöver etableras i och på den svenska arbetsmarknaden. Tidiga och effektiva etableringsinsatser är nödvändiga för att nyanlända personer inte ska riskera att fastna i långtidsarbetslöshet och utanförskap. Arbetsförmedlingens resultat visar att endast en liten andel av de nyanlända som avslutar etableringen går vidare till arbete eller studier. Det krävs nu krafttag för att förkorta etableringstiden för de nyanlända i . Att mer än var femte deltagare i etableringen helt saknar en aktivitet eller insats inom etableringen är därför inte bara oroande utan helt orimligt. Med anledning av ovanstående är min fråga till arbetsmarknads- och etableringsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att säkerställa att alla de som inte har aktivitet inom etableringen får ta del av viktiga insatser?
fr · H411338 · 2016-11-16 00:00:00 — Fråga 2016/17:338 Medevac-förmåga i av (M) till Försvarsminister (S) Vid ett flertal tillfällen har jag frågat försvarsminister om hur arbetet går för att säkra att den svenska styrkan i har tillgång till en fungerande medicinsk evakuering med helikopter, Medevac. Att denna förmåga varit bristfällig har konstaterats i en rapport från FOI. Det finns också två tillkännagivanden från , 2014/15:UFöU3 och 2015/16:UFöU3, där regeringen uppmanas att se till att denna viktiga förmåga kommer på plats. Den tillgång till andra länders helikoptrar som funnits, och som försvarsministern hänvisade till , har inte varit tillfredsställande eftersom de inte har haft möjlighet att flyga i mörker. har denna problematik varit känd . Försvarsministern har sagt att dialogen med FN om Medevac-förmåga skulle fortsätta. är vi många som undrar om denna dialog har gett några resultat. Säkerhetsläget i har inte förbättrats – tvärtom. Området är fortfarande ett av de mest osäkra i världen, vilket gör det än mer angeläget att få till stånd fungerande system för medicinsk evakuering. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till försvarsminister : Vilka ytterligare åtgärder har försvarsministern vidtagit och avser att vidta för att förmågan till Medevac i mörker hos den svenska militära styrkan som tjänstgör i förbättras?
fr · H411339 · 2016-11-16 00:00:00 — Fråga 2016/17:339 Oro för välfärdens valfrihet av (M) till Statsrådet (S) presenterade ett delbetänkande, Ordning och reda i välfärden, SOU 2016:78. Det slutliga uppdraget ska vara redovisat . Enligt regeringens ursprungliga direktiv till utredningen skulle den även ta fram ett förslag rörande hur regleringen kan ändras så att landsting/region inte längre ska vara skyldiga att ha vårdvalssystem i primärvården enligt lagen om valfrihetssystem (LOV). Detta uppdrag drogs emellertid tillbaka efter ett regeringsbeslut . Ansvarigt statsråd uttalade sig enligt följande: ”Utredningen har inte längre i uppgift att återkomma med ett förslag om hur regleringen ska ändras så att landstingen inte ska vara skyldiga att ha vårdvalssystem i primärvården enligt lagen om valfrihetssystem.” Enligt aktuella uppgifter verkar utredningen nu ändå slira iväg och fortsätta med regeringens ursprungliga avsikt att försvåra för valfrihet och mångfald inom bland annat vård och äldreomsorg. Enligt Europeiska unionens upphandlingsdirektiv är lagen om valfrihetssystem att betrakta som en form av upphandling med strikta regler som ska följas i samband med val av utförare. Ansvarigt statsråd sade även följande med anledning av regeringens beslut att dra tillbaka uppdraget att utreda inskränkningar i valfriheten inom primärvården: ”När andra kommer med bra förslag på hur vi kan öka fokus på kvaliteten, utöka tillståndsplikten och säkra att lika villkor gäller för alla som bedriver välfärd, då är jag beredd att lyssna på det.” Alla dessa förslag har redan lagt fram i riksdag. Vi ser dem som självklara hörnstenar för att kunna skapa ordning och reda i välfärden med kvalitet i fokus. Dessa kan vi genomföra . Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Hur avser statsrådet att säkerställa att regeringens beslut om att inte inskränka nuvarande möjligheter till valfrihet och mångfald i vård, omsorg och välfärd fullföljs?