ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H311731 · 2016-02-02 00:00:00 — Fråga 2015/16:731 System för flyttanmälan och eftersändning av post av (C) till Statsrådet (MP) har Svensk adressändring AB (SvAAB) haft ett väl fungerande avtal med om hanteringen av flyttanmälan och ändring av folkbokföringsadress. Via Svensk adressändring har alla som flyttar kunnat göra en flyttanmälan och få postal eftersändning på ett och samma ställe. Detta samarbete har varit fruktbart för alla parter, inte minst för kunderna. är detta samarbete avslutat. Det finns en betydande risk för att postkvaliteten i hela landet försämras om de privatpersoner som gör en flyttanmälan hos inte automatiskt kan anmäla eftersändning. Utan postal adressändring blir inte försändelser vidaresända till den nya adressen. Detta skapar uppenbara bekymmer för mottagaren, för den som delar ut post, men också för avsändarna som får svårt att kommunicera med sina kunder. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : Hur har statsrådet agerat, och hur avser statsrådet att agera framgent, för att säkerställa en hög postal kvalitet med fungerande system för flyttanmälan och eftersändning av post?
fr · H311732 · 2016-02-02 00:00:00 — Fråga 2015/16:732 Alkobommar i våra hamnar av (M) till Statsrådet (S) har beslutat om att alkobommar ska sättas upp i svenska hamnar. När tänker regeringen hörsamma detta beslut? framförs många lastbilar av berusade förare. Olyckor med dödlig utgång är tyvärr inte ovanliga. påbörjades försök med alkobommar i hamnen i - efter en tragisk olycka på mellan och där fem personer omkom inklusive en hel barnfamilj. Lastbilsföraren var kraftigt berusad och körde i motsatt riktning på motorvägen utan att ens märka det. Försök med alkobommar har därefter gjorts i flera svenska hamnar med ett bra resultat. Därför beslutade att bommar ska sättas upp. var pengarna till försöksprojekten enligt slut och därför är nu bommarna öppna. utredning pekar på att det finns problem med att sätta upp och kontrollera nykterheten med alkobommar. Argument som ont om plats i hamnarna, åkeribranschen är negativ, det skulle kräva resurser som varken polisen, eller har med mera framförs i rapporten. Försöken har visat att bommarna är effektiva och dessutom verkar de avskräckande och bidrar därigenom till att färre berusade förare kör på våra vägar och utgör en livsfara för andra trafikanter. Varje liv som genom alkobommar kan räddas är värt de extra resurser som behövs. Jag vill därför ställa följande fråga till statsrådet : Avser statsrådet att följa beslut om att sätta upp alkobommar i landets hamnar för att minska antalet berusade förare ute på våra svenska vägar?
fr · H311733 · 2016-02-02 00:00:00 — Fråga 2015/16:733 Kommunernas mottagande av ensamkommande barn och unga av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) ger justitie-och migrationsminister ett uppdrag till att en ny modell ska styra fördelningen av ensamkommande barn och unga mellan kommunerna. Den nya modellen ska vara i kraft , det vill säga . råder oro ute i kommunerna som arbetar hårt för att bereda platser i boenden och planera för såväl skola som socialtjänst som är hårt ansträngda. Många överenskommelser med är på gång att skrivas och ska sedan antas i respektive kommunfullmäktige. pausar enligt uppgift och avvaktar med att skriva fler nya överenskommelser tills man vet mer om hur den nya modellen påverkar de olika kommunerna. sker de utjämnande faktorerna i anvisningssystem utifrån länsstyrelsernas fördelningstal och omfattar anvisningar i steg 2, 3 och 4. I steg 1 anvisar till en kommun som barnet har eller anses ha en viss anknytning till. Det kan till exempel vara att barnet har släktingar som bor i kommunen. Den nya modellen ska ta mer hänsyn till hur många barn som tagits emot av det skälet att de har en sådan anknytning till en kommun. Förändringen ska innebära att kommuner som tar emot barn med anknytningsskäl får motsvarande antal färre anvisningar i övriga steg. Om kompensationen varit i funktion hade det inneburit att ca 9 300 anvisningar hade fördelats annorlunda med fler anvisningar till kommuner utan eller med få barn och unga som har anknytning som skäl för sin kommunanvisning. Denna förändring kanske är bra för landet i sin helhet, men skapar ännu större planeringssvårigheter för kommunerna, då man nu inte vet hur det påverkar respektive kommun. Eftersom den nya modellen ska gälla redan från får kommunerna nu ännu större problem med planeringen av antalet mottagande av ensamkommande barn och ungdomar som de ska ta emot 2016. Även anser tydligen att hela planeringen och fördelningen måste göras om och därför pausar man i skrivandet av överenskommelser med kommunerna. Man kan befara att de kommuner som har redan skrivit överenskommelser kanske kommer att fundera på att säga upp dem för att kunna anpassa sig till den nya modellen. Mot denna bakgrund vill jag fråga justitie- och migrationsminister följande: Vilka åtgärder kommer ministern att vidta för att säkerställa att den nya modellen inte ska försvåra kommunernas arbete med mottagandet av ensamkommande barn och ungdomar?
fr · H311734 · 2016-02-02 00:00:00 — Fråga 2015/16:734 agerande gällande flyttanmälan av (C) till Finansminister (S) och Svensk adressändring AB (SvAAB) har haft ett väl fungerande avtal om hanteringen av flyttanmälan och ändring av folkbokföringsadress. Via Svensk adressändring har alla som flyttat kunnat göra en flyttanmälan och få postal eftersändning på ett och samma ställe. Detta samarbete har varit fruktbart för alla parter, inte minst för kunderna. Som jag har förstått det har , i förhandlingarna med Svensk adressändring AB för att nå fram till ett nytt avtal, varit ointresserat av att nå en lösning som säkerställer en fortsatt effektiv funktion för eftersändning via Svensk adressändring. har avslutat samarbetet, trots de risker för kraftigt försämrad postal kvalitet som påpekats av samtliga operatörer som delar ut post i . Detta går tvärtemot vad regeringen avsåg i propositionen om en ny folkbokföringslag (prop. 2012/13:120) där regeringen förutsatte att skulle fortsätta dagens välfungerande samarbete och ytterligare effektivisera detsamma. måste alltså alla privatpersoner beställa sin folkbokföringsmässiga- och postala adressändring på två olika ställen, vilket gör det otydligt och genererar ökat administrativt arbete. För är det av stor vikt att minska på onödiga administrativa kostnader, både för företag och kunder. Ur ett samhällsperspektiv finns det stora vinster med att kunna göra den folkbokföringsmässiga- och postala adressändringen i ett och samma moment. Sammanfattningsvis är hantering av det hittillsvarande välfungerande systemet för flyttanmälan och eftersändning av post inte acceptabel. vill uppenbarligen göra det krångligare för både kunder och postoperatörer i . Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : Tänker finansministern vidta några åtgärder med anledning av ovan beskrivna hantering när det gäller systemet för flyttanmälan och eftersändning?
fr · H311735 · 2016-02-03 00:00:00 — Fråga 2015/16:735 Tidsplan för bredbandsstrategin 2.0 av (M) till Statsrådet (MP) I min skriftliga fråga 2015/16:678 till statsrådet bad jag honom att beskriva hur tidsplanen för att ta fram en ny bredbandsstrategi ser ut. Därvid svarade statsrådet med ett fylligt svar om berörde själva processen men inte själva tidsplanen för när vi kan räkna med att se en ny bredbandsstrategi framtagen och antagen. Jag delar till fullo statsrådets uppfattning att tid är avgörande och att vi ständigt måste kämpa för att hålla jämna steg med den tekniska utvecklingen. Därför är det också väldigt viktigt att vi får en förnyad strategi på plats vilket också är bakgrunden till min fråga. Som statsrådet också redogör för är den nuvarande strategin och till dess att en ny är på plats så är det den gamla som gäller. Mot bakgrund av bland annat ovanstående vill jag åter igen fråga statsrådet : Hur ser tidsplanen för att få fram en ny bredbandsstrategi ut?
fr · H311736 · 2016-02-03 00:00:00 — Fråga 2015/16:736 Ökad konkurrenskraft för datacenterindustrin av (M) till Finansminister (S) Utredningen om sektorsneutral och konkurrenskraftig energiskatt på el överlämnade sitt betänkande Energiskatt på el – En översyn av det nuvarande systemet till regeringen. Utredningens uppdrag har varit att se över dagens system för beskattning av el. Utredningen föreslår att en ny bransch – datacenterindustrin – läggs till bland dem som bara betalar i elskatt. Förslaget gäller vissa större datorhallar. Motivet är bland annat att de är internationellt konkurrensutsatta och bedriver elintensiv verksamhet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister följande: Avser ministern att i närtid lägga en proposition med anledning av ovanstående utredning?
fr · H311737 · 2016-02-03 00:00:00 — Fråga 2015/16:737 Arbetsförmedlingens bedömning av RUT-avdraget av (L) till Finansminister (S) Arbetsförmedlingen menar att det vore önskvärt om taket för RUT-avdraget återställdes till tidigare nivåer. Myndigheten menar att RUT-avdrag kan bidra till att förbättra arbetsmarknaden för personer som står långt ifrån arbetsmarknaden. I ett tidigare remissvar har myndigheten pekat på att den då föreslagna och genomförda sänkningen av taket riskerar att leda till ökad långtidsarbetslöshet. Min fråga till finansminister är följande: Varför menar ministern att myndigheten har fel?
fr · H311738 · 2016-02-03 00:00:00 — Fråga 2015/16:738 Effekterna av den nya stödområdesindelningen av (V) till Statsrådet (S) Enligt EU ska stödområdeskartan förändras liksom indelningen av stödområdena. Regeringen har därför överlämnat ett förslag till om en ny sådan stödområdesindelning. har därefter beslutat att den nya områdeskartan för kompensationsstödet och den nationella ersättningen ska gälla 2016. Detta innebär en stor förändring för en del bönder. I påverkas bönder i och på ett mycket påtagligt sätt. De har hamnat i stödområde 5 medan gårdarna i närheten har hamnat i stödområde 4. Det leder till att gårdar med mjölkproduktion får helt olika förutsättningar att bedriva sin verksamhet; lönsamheten och fastighetspriset påverkas, liksom förmågan att betala arrende på mark. Detta sker trots att det inte finns några skillnader i odlingsbetingelserna. I det berörda området ligger gårdarna mellan två och från gränsen till stödområde 4. Den ekonomiska skillnaden på det nationella stödet blir lägre per hektar och ca per ko och år. Den nya nivån på kompensationsstödet innebär ytterligare ca i lägre intäkter. behöver få en större självproduktion av livsmedel och vi behöver fler bönder. Allt för många bönder tvingas ge upp på grund av att de ekonomiska förutsättningarna inte är rimliga att bedriva verksamhet under, speciellt när man beaktar riskerna i verksamheten. Fler bönder riskerar att slås ut när nu stödområdena ändras. Mot bakgrund av det ovan anförda vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Avser statsrådet att vidta några åtgärder för att motverka de effekter som den nya stödområdesindelningen leder till för lantbrukare i områden som till exempel och ?
fr · H311739 · 2016-02-03 00:00:00 — Fråga 2015/16:739 Sockerlobbyn av (V) till Statsrådet (S) I kostråd från såväl nordiska organisationer som från rekommenderas begränsningar av sockerkonsumtionen, som bland annat kan leda till övervikt och fetma. Men när , Efsa, skulle föreslå rekommendationer för sockerintag vägrade man föreslå någon begränsning. Detta har Radio-programmet Matens pris avslöjat . Matens pris konstaterar också att 8 av de 21 medlemmarna i Efsas så kallade expertpanel för socker har direkta kopplingar till företag som säljer produkter med mycket socker som innehåll. Dessutom har flera av de studier som Efsa har använt sig av för sitt beslut om sockerrekommendationer finansierats av den europeiska sockerindustrin, läsktillverkare i och godisföretag. Det är inte första gången det avslöjas hur olika expertpaneler i EU låter sig domineras av kommersiella intressen. är medlem i EU. Därför har vi också ett ansvar för Efsa och andra EU-organ. Här måste det finnas en tydlig rågång mellan politik och kommersiella intressen. Det är uppenbart att det har brustit i fallet Efsa. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att vidta några åtgärder för att verka för en omorganisering av Efsas expertpanel för socker för att stärka oberoendet från kommersiella krafter?
fr · H311740 · 2016-02-03 00:00:00 — Fråga 2015/16:740 Underhåll av vägar på landsbygden av (M) till Statsrådet (S) Givet geografi och vår glesa befolkningstäthet blir underhållet av väg och järnväg en ekonomisk utmaning. Det ska vara möjligt att bo och verka i hela landet och då krävs det att transporterna fungerar året om. Utmaningarna är extra stora i där avstånden är stora och befolkningsunderlaget är relativt litet. Ett län som exempelvis har andra problem än vad har när det kommer till infrastruktur. är ett av de länder som urbaniseras snabbast i . Denna utveckling måste mötas med bättre vägnät i städerna, men får inte landsbygden bli eftersatt. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vad gör statsrådet för att förbättra standarden och underhållet på den svenska landsbygdens vägar?
fr · H311741 · 2016-02-03 00:00:00 — Fråga 2015/16:741 YH-utbildningar av (S) till Statsrådet (S) Det finns en stor efterfrågan på mekaniker med kunskaper i äldre tekniker för att hålla det rullande kulturarvet levande. MHRF, , har arbetat hårt och i samverkan med Carlsund Utbildningscentrum i för att få fram nya mekaniker med hantverksmässiga kunskaper. MHRF har också medverkat vid framtagandet av en introduktionsutbildning för tekniker/mekaniker med inriktning på historiska fordon. Tanken var att den skulle utvecklas till att bli en yrkeshögskoleutbildning. En introduktionsutbildning till fordonshistorisk mekaniker, som MHRF i samarbete med kommun och startade på Carlsunds Utbildningscentrum i , genomfördes . Kursen med 18 elever blev mycket lyckad. Därefter gjordes det en ansökan till Myndigheten för om att starta en ettårig YH-utbildning, kallad tekniker historiska fordon. kom svaret som tyvärr var negativt. Avslaget motiveras utifrån hård konkurrens om medlen. Utbildning som ger jobb måste prioriteras. Det kan nu verka som om fordonstekniska utbildningar inte är prioriterade, detta trots att man i ansökan framfört det unika med historiska fordon och det behov man ser av tekniker på detta område. Hur ser stadsrådet på möjligheten till nya YH-utbildningar på området?
fr · H311742 · 2016-02-03 00:00:00 — Fråga 2015/16:742 Behov av förlängda och intensifierade sanktioner gentemot av (M) till Utrikesminister (S) Enligt Minsköverenskommelserna ska det råda vapenvila mellan och . Tyvärr respekteras inte överenskommelsen av . har inte upphört med att sända trupper och vapen till de östliga delarna av . president har i samtal med förbundskansler uttalat att det fortfarande råder allvarliga säkerhetsproblem i och anklagar även för att förorsaka säkerhetsproblem genom sitt agerande. Enligt Poroshenko har även Organisationen för säkerhet och samarbete i () observatörers access till gränsområdet begränsats. Enligt FN har över 9 000 personer dödats och fler än 20 000 personer skadats till följd av den pågående konflikten i . Den pågående ryska aggressionen gentemot exemplifierar hur angeläget det är att EU fortsätter att stå enat bakom sina sanktioner gentemot och att sanktionerna inte mildras. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utrikesminister : Kommer den att intensifiera sitt arbete för att EU ska utveckla och förlänga sina sanktioner gentemot ?
fr · H311743 · 2016-02-03 00:00:00 — Fråga 2015/16:743 Kunskap om EU av (M) till Kultur- och demokratiminister (MP) Enligt utredningen på hemmaplan är kunskapen om EU generellt mycket låg i . Svenska politiker och tjänstemän har enligt utredaren bristfälliga kunskaper. Kunskapen om hur beslut fattas inom EU är låg, vilket naturligtvis är problematiskt inte minst ur ett demokratiskt perspektiv. Bristande kunskap kan i värsta fall leda till att inte deltar aktivt i beslutsfattandet och därmed går miste om möjligheter till påverkan. En annan risk är att de bristande kunskaperna bidrar till att sprida rädsla och fördomar om EU. Ett exempel på bristande kunskap som nämns av utredaren är att många av de tillfrågade trodde att EU-lagar sänds på remiss först efter beslut i . En majoritet av kommunalt folkvalda säger att de kan för lite om EU för att prata med sin väljare om hur EU-lagstiftning påverkar kommunen. Inte heller kommunernas tjänstemän, lärare och journalister uppfattar sig ha tillräcklig kunskap om EU. Ett annat exempel som utredaren nämner är att av de 60 svenska universitetslärare i statsvetenskap som fick frågan om de kunde namnge de lagstiftande församlingarna på EU-nivå (och ministerrådet) klarade inte 40 att ge rätt svar. Enligt utredningen präglas även av informationsbrist, mest beroende av att politiker och medierna som en konsekvens av kunskapsbrist undviker att lyfta EU-frågor. De bristande kunskaperna om EU är ett demokratiskt problem som är mycket angeläget att betrakta seriöst. Kunskapen om EU behöver utan tvekan bli större. Med anledning av ovanstående vill jag fråga kulturminister- och demokratiminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att kunskapen om EU ska öka bland befolkning i stort?
fr · H311744 · 2016-02-03 00:00:00 — Fråga 2015/16:744 Kunskap om EU av (M) till Kultur- och demokratiminister (MP) Enligt utredningen på hemmaplan är kunskapen om EU generellt mycket låg i . Svenska politiker och tjänstemän har enligt utredaren bristfälliga kunskaper. Kunskapen om hur beslut fattas inom EU är låg, vilket naturligtvis är problematiskt inte minst ur ett demokratiskt perspektiv. Bristande kunskap kan i värsta fall leda till att inte deltar aktivt i beslutsfattandet och därmed går miste om möjligheter till påverkan. En annan risk är att de bristande kunskaperna bidrar till att sprida rädsla och fördomar om EU. Ett exempel på bristande kunskap som nämns av utredaren är att många av de tillfrågade trodde att EU-lagar sänds på remiss först efter beslut i . En majoritet av kommunalt folkvalda säger att de kan för lite om EU för att prata med sin väljare om hur EU-lagstiftning påverkar kommunen. Inte heller kommunernas tjänstemän, lärare och journalister uppfattar sig ha tillräcklig kunskap om EU. Ett annat exempel som utredaren nämner är att av de 60 svenska universitetslärare i statsvetenskap som fick frågan om de kunde namnge de lagstiftande församlingarna på EU-nivå (och ministerrådet) klarade inte 40 att ge rätt svar. Enligt utredningen präglas även av informationsbrist, mest beroende av att politiker och medierna som en konsekvens av kunskapsbrist undviker att lyfta EU-frågor. De bristande kunskaperna om EU är ett demokratiskt problem som är mycket angeläget att betrakta seriöst. Kunskapen om EU behöver utan tvekan bli större. Med anledning av ovanstående vill jag fråga kulturminister- och demokratiminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att kunskapen om EU ska öka bland befolkning i stort?
fr · H311745 · 2016-02-03 00:00:00 — Fråga 2015/16:745 Definitionen av alkoholhaltig dryck av (M) till Statsrådet (S) Nästan alla definitioner av alkoholhaltiga drycker regleras av EU. Detta gäller dock inte när det kommer till cider vilket gör att har en egen definition av vad cider de facto måste innehålla. är definition väldigt bred och inkluderar allt från traditionell cider bestående av äpple till olika blandvarianter. Dessa lyder under samma definition och står på samma hylla på Systembolaget men är i helt olika prisklass. Svenska producenter av cider, som Brännland i , har tagit upp detta problem tidigare. Dagens otydliga definition gynnar varken konsumenter eller producenter då den leder till förvirring. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vad gör statsrådet för att hitta en tydligare definition av cider likt den som finns för exempelvis vin?
fr · H311746 · 2016-02-04 00:00:00 — Fråga 2015/16:746 Besked om åldersbedömningar av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) har länge drivit på om att vi ska återinföra medicinska åldersbedömningar av asylsökande. Detta är något som regeringen efter påtryckning nu också anser måste återinföras. Så gott som kan vi läsa uttalanden från olika statsråd om att denna åtgärd måste införas, men ingenting händer. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister : När kan vi förvänta oss ett besked från ministern om att ska återinföra medicinska åldersbedömningar?
fr · H311747 · 2016-02-04 00:00:00 — Fråga 2015/16:747 Pengar till tjej- och kvinnojourer av (M) till Statsrådet (S) Kommunerna har det yttersta ansvaret för att det ska finnas skyddade boenden för personer som behöver det. Runt om i finns det tjej- och kvinnojourer som gör en insats och ett livsviktigt arbete. var det dags för alla dem att ansöka om öronmärkta statsbidrag hos , pengar som är viktiga för jourernas överlevnad. En blankett som kan beskrivas som svårstyrd, krånglig och fyrkantig. Den så kallade feministiska regeringen har gått ut med att landets tjej- och kvinnojourer tilldelas 2016–2019. Det är mer än tidigare, och detta tillskott skulle kunna användas till fler sängplatser på jourboende för våldsutsatta. Men det går inte att söka bidrag för att erbjuda människor en sängplats och därmed skydd. De 25 miljonerna är öronmärkta – för andra skyddsåtgärder. råder det brist på jourplatser, och misshandlade kvinnor nekas att få plats på skyddade boenden. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet och regeringen att vidta för att tjej- och kvinnojourerna på ett enklare och tydligare sätt kan få ta del av pengarna, så att resultatet blir fler sängplatser för våldsutsatta?
fr · H311748 · 2016-02-04 00:00:00 — Fråga 2015/16:748 Kostnaden för slopandet av den bortre tidsgränsen av (M) till Socialförsäkringsminister (S) har det kommit rapporter från och om att slopandet av den bortre tidsgränsen är felbudgeterad och kommer att kosta långt mer än vad regeringen har budgeterat för. ställde jag frågan till socialförsäkringsministern om man hade budgeterat för just detta. Svaret jag fick var att det var budgeterat och att är kompenserad för de extra kostnader som detta kan medföra. Det är alltså helt olika bud från regeringen och dess expertmyndigheter. Man kan undra vilka siffror som gäller, regeringens eller siffrorna från och ? Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialförsäkringsminister : Med hänsyn till och rapporter: vad bedömer socialförsäkringsministern att slopandet av den bortre gränsen kommer att kosta samhället?
fr · H311749 · 2016-02-04 00:00:00 — Fråga 2015/16:749 försenade utbetalningar till kommunerna av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Många kommuner har stora fordringar på för kostnader för mottagande av asylsökande. Detta gäller främst kostnaderna för de personer som det inte finns avtal för. När avtal finns utgår ersättning löpande kvartalsvis. Många kommuner har skrivit avtal för ett utökat antal personer, men man är ändå inte i fatt med rätt avtalat antal, vilket innebär att man tar emot fler än avtalat och då får eftersöka alla kostnader. Ett antal kommuner i har sammanställt de fordringar man har på , och summan uppgår till mycket stora belopp. Jag har förståelse för att har en pressad situation, men det har ju faktiskt även kommunerna. har dessutom gjort en paus i avtalsskrivandet på flera håll eftersom en ny fördelningsmodell med nya fördelningstal ska tas fram och gälla från . Dessa uteblivna utbetalningar tär på kommunernas likviditet och kan resultera i att kommuner kan tvingas ta lån, vilket medför räntekostnader. Jag vill därför fråga justitie- och migrationsministern: Vad avser ministern att göra för att komma till rätta med problemet med att kommuner ligger ute med betydande kostnader som de ännu inte fått ersättning för?