frs · H3121479 · 2016-08-24 00:00:00 — M2016/01937/Ke M2016/01926/Ke Svar på frågorna 2015/16:1477 av (M) Jordbruket, växtskyddsmedlen och konkurrenskraften och 2015/16:1479 av (M) Kemikalieinspektionen, växtskyddsmedlen och generationsmålet har frågat mig på vilket sätt jag är beredd att agera för att säkerställa att inte exporterar sin miljöpåverkan och därmed bryter mot generationsmålet genom att svenska myndigheter som Kemikalieinspektionen gör en helt annan och mycket hårdare tolkning av de gemensamma regelverken än andra EU-länder. har vidare frågat landsbygdsministern på vilket sätt han är beredd att agera för att säkerställa att svenska bönder inte drabbas av omfattande konkurrensnackdelar genom att svenska myndigheter gör helt andra tolkningar av EU-regler än vad motsvarande myndigheter i våra grannländer gör. Frågan har överlämnats till mig. har ställt identiska eller liknande i frågor under riksdagsåret, senast i interpellation 2015/16:689 som jag besvarade . Mitt svar på de aktuella frågorna blir därför närmast identiskt med de svar som jag lämnat tidigare. Lagstiftningen för växtskyddsmedel är EU-harmoniserad genom förordning 1107/2009 om utsläppande på marknaden av växtskyddsmedel. Förordningen är direkt tillämplig i . Syftet med förordningen som helhet är att säkerställa en hög skyddsnivå för människors och djurs hälsa och för miljön samt att förbättra den inre marknadens funktionssätt och förbättra jordbruksproduktionen. För att säkerställa en hög skyddsnivå för människors hälsa och miljön får ett verksamt ämne eller ett växtskyddsmedel bara godkännas om ämnet eller medlet inte har några skadliga hälsoeffekter på människor eller djur och om det inte påverkar miljön på ett oacceptabelt sätt. Medlemsländernas behöriga myndigheter ansvarar för prövningen som sker efter ansökan av den som vill sälja en produkt på marknaden i den aktuella medlemsstaten. EU:s förordning reglerar också ett förenklat förfarande av ömsesidigt erkännande av produktgodkännanden. Genom detta förfarande kan inne-havaren av ett produktgodkännande ansöka om produktgodkännande av ett växtskyddsmedel som har godkänts för samma användning och enligt jämförbar jordbrukspraxis i en annan medlemsstat. Den medlemsstat till vilken en sådan ansökan lämnas in ska som utgångspunkt godkänna det berörda växtskyddsmedlet på samma villkor som den medlemsstat som ursprungligen prövade ansökan. En medlemsstat kan under vissa omständigheter frångå slutsatserna i den bedömning som den andra medlemsstaten har gjort och vägra att godkänna växtskyddsmedlet på sitt territorium om den, på grund av sina specifika miljö- eller jordbruksförhållanden, har skäl att anse att den aktuella produkten utgör en oacceptabel risk för människors eller djurs hälsa eller för miljön. EU:s förordning reglerar också undantagsbestämmelser om nödsitua-tioner på växtskyddsområdet. I vardagsspråk brukar dessa benämnas ”dispenser”. Undantagsbestämmelserna innebär att en medlemsstat i särskilda fall får tillåta att ett växtskyddsmedel som inte är godkänt släpps ut på marknaden under , om en sådan åtgärd framstår som nödvändig på grund av en fara som inte kan avvärjas på något annat rimligt sätt. När en medlemsstat beviljar dispens för ett växtskyddsmedel innebär det att ett medel släpps ut på marknaden och i miljön utan att det har säkerställts att medlet är säkert. Detta innebär att växtskyddsmedlet kan medföra en oacceptabel risk för människors och djurs hälsa och miljön, vilket står i direkt strid med förordningens syfte. Dispens ska därför bara beviljas i undantagsfall. De behöriga myndigheternas beslut kan överklagas till domstol. Den som har fått ett avslag på en ansökan om godkännande av ett växtskyddsmedel eller en ansökan om dispens kan på så sätt få en prövning av om den behöriga myndighetens beslut varit korrekt i förhållande till gällande rätt. lyfter fram Kemikalieinspektionens beslut att avslå LRF:s ansökan om dispens för ogräsmedlet Stomp som ett exempel på avvikande tolkning av i . Beslutet överklagades till mark- och miljödomstolen. Domstolen har avslagit överklagandet och uttalat att den delar Kemikalieinspektionens bedöm-ning i det överklagade beslutet. Svenska odlare har i vissa fall tillgång till färre växtskyddsmedel av betydelse för produktionen än odlare i konkurrentländer. Det finns ett antal faktorer som ligger bakom den brist som finns . Till en del kan bristen härledas till att den norra zonen och av företagen kan uppfattas som en liten marknad. För att kompensera för bristen och stödja odlarna har regeringen avsatt till ett projekt för grödor som odlas i liten omfattning eller får växtskyddsproblem som uppkommer i begränsad omfattning. skulle lagt fram en rapport om bland annat effekterna av förordningen 1107/2009 på jordbrukets diversifiering och konkurrenskraft samt på människors hälsa och på miljön. Översynen är försenad. Mot bakgrund av översynen anordnade tillsammans med Miljö- och ett diskussionsmöte för svenska aktörer. Uppdelningen av gemenskapen i tre zoner och funktionen av det ömsesidiga erkännandet av produktgodkännanden blir viktiga delar av översynen, som ger möjlighet att belysa de frågor som tar upp. Regeringen kommer att delta aktivt i arbetet med översynen.