ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H411387 · 2016-11-22 00:00:00 — Fråga 2016/17:387 Behov av förenklat strandskydd av (M) till Statsrådet (S) uppfattar alltför många, till exempel kommuner, byggare och privatpersoner, att länsstyrelser inte agerar efter beslut om strandskyddet som skulle förenkla och förbättra möjligheterna till utveckling i vattennära områden. Alliansregeringen såg till att lägga konkreta förslag för att underlätta utveckling i hela , särskilt i många landsbygder, bland annat genom ett mer ändamålsenligt strandskydd, proposition 2008/09:119, som fattade beslut om. Den innehåller tydliga beslut om att utveckla ett ändamålsenligt strandskydd som ser behovet av utveckling i hela , särskilt på landsbygden, i kust- och sjönära områden. Kommuner gavs ansvaret lokalt att med översiktsplan redovisa områden för landsbygdsutveckling i strandnära lägen, inom vilka vissa lättnader i strandskyddet ska ges. Redovisningen ska vara vägledande vid prövningar av upphävande- och dispensfrågor. Flera förtydliganden i i syfte att uppnå en mer enhetlig rättstillämpning ingick i beslutet. Beslutet syftade till att öka det lokala och regionala inflytandet över strandskyddet. Kommunerna fick huvudansvaret för att pröva frågor om upphävande av och dispens från strandskyddet. stärktes roll i att bevaka strandskyddets intressen vid och överpröva kommunala beslut om upphävande och dispenser. Förväntningarna var tydliga på att ett flexiblare strandskydd skulle leda till att underlätta byggande både i tätorter och, inte minst, på landsbygden vid kust- och sjönära områden i hela . Tyvärr har många kommuner och enskilda upplevt att det snarare blivit tvärtom i form av krångligare byråkrati och att överprövar beslut om dispenser negativt. I är problemen särskilt stora eftersom det där finns många vattennära områden både vid och vid , och andra sjöar. Dessutom har fattat beslut om ett generellt utvidgat strandskydd med vid sjöar och kustområden. Detta kommer att få omfattande konsekvenser för möjligheterna att bygga nya bostäder. Detta går helt emot regeringens ambitioner om att underlätta och stärka bostadsbyggande. Detta duger inte. Med dagens och morgondagens växande behov av till exempel nya bostäder i och är det nödvändigt att regeringen omgående ger länsstyrelser tydliga besked om, redan i kommande regleringsbrev , att ändra hittillsvarande inställning och följa regerings- och riksdagsbeslut. Riksdagsbeslutet var tydligt. Fler tillåtande regler och större möjligheter att bygga vattennära ska givetvis inte kunna stoppas av lagtolkningar lokalt på . Med anledning av ovanstående vill jag fråga ansvarigt statsråd : Föranleder det som anförts någon generell åtgärd från ansvarigt statsråds sida gentemot t.ex. länsstyrelser, t.ex. i form av generella riktlinjer om hanteringen av strandskyddsärenden redan i höstens regleringsbrev, som beslutas ?
fr · H411388 · 2016-11-29 00:00:00 — Fråga 2016/17:388 Försvårande av drönarfotografering för byggbranschen av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) kom en dom i om så kallade drönare och drönarfotografering. Domen innebär i korthet att drönare numera ska lyda under samma lagar som övervakningskameror och att det därmed kommer att krävas tillstånd för att få använda drönare. En bransch som drabbas extra hårt av domen är byggbranschen som fram till nu har använt kameraförsedda drönare flitigt. Drönarna är nämligen till stor användning vid bostadsbyggen och har underlättat arbetet med att inspektera hus samt vid olika typer av mätningar och visualiseringar. Att drönare numera ska likställas med övervakningskameror och lyda under kameraövervakningslagen drabbar alltså branschen hårt – en bransch som just nu jobbar för högtryck för att få fram fler bostäder och bygga bort bostadsbristen. Mot bakgrund av ovanstående vill jag därför fråga justitie- och migrationsminister : Kommer ministern att vidta några åtgärder med anledning av domen och i så fall vilka?
fr · H411389 · 2016-11-28 00:00:00 — Fråga 2016/17:389 Uttalande om av (L) till Statsrådet (MP) I Ekots lördagsintervju inledde biståndsministern diskussionen om på följande sätt: ”Vi har ju sett en ganska stor öppning också sedan öppnade upp för nya relationer.” Med anledning av detta vill jag fråga biståndsministern: Vilka exempel på politisk öppning på syftar ministern på?
fr · H411390 · 2016-11-28 00:00:00 — Fråga 2016/17:390 Skarvens skador på fiskenäringen av (M) till Statsrådet (S) Skarven har i vissa områden ökat dramatiskt i . Detta orsakar problem för skärgårdsbefolkningen, fiskare och fiskodlare. Skarven orsakar skador på fiskeredskap, tar yrkesfiskets fångster och äter fisk ur fiskodlingar. Skarvens konkurrens om fiskeresurser utgör ett stort problem för de drabbade och hotar sysselsättningen i dessa områden. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Har statsrådet och regeringen för avsikt att vidta åtgärder för att minska skarvens skador?
fr · H411391 · 2016-11-28 00:00:00 — Fråga 2016/17:391 Preventivmedelsförskrivning av (C) till Statsrådet (S) Trots stort utbud av lättillgängliga och effektiva preventivmedel blir många svenska kvinnor oönskat gravida och genomför abort. gjordes ca 38 000 aborter i . Aborttalet tillhör de högsta i . Forskning och evidens pekar på att otillräcklig preventivmedelsanvändning är en bidragande orsak till de oönskade graviditeterna. I de åldrar där fertiliteten är hög används ofta metoder som inte i tillräckligt hög grad skyddar mot oönskad graviditet Preventivmedlens effektivitet skiljer mellan teori och praktik. Vid ”perfekt” kondomanvändning blir exempelvis av kvinnorna gravida. Vid typisk kondomanvändning blir i stället av kvinnorna oplanerat/oönskat gravida under första årets användning. Det kan jämföras med p-stav, där det inte finns någon skillnad i utfallet mellan perfekt och verklig användning. av kvinnorna blir gravida . konstaterar i sina behandlingsrekommendationer att just unga fertila kvinnor behöver högeffektiva preventivmetoder. Forskning pekar på att långtidsverkande preventivmedel, såsom p-stav eller spiral, är ett lämpligt alternativ för unga kvinnor. beslutade regeringen att subventionera preventivmedel för kvinnor upp till . Men erfarenhet från landstingen pekar på att det inte enbart räcker att subventionera preventivmedlen för att minska de oönskade aborterna. En förbättrad preventivmedelsrådgivning och förskrivning som bygger på forskning och evidens är väl så viktigt för att varje kvinna ska kunna välja när och om hon vill bli gravid. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vad avser ministern att vidta för åtgärder för att säkerställa en förbättrad rådgivning och förskrivning av preventivmedel?
fr · H411392 · 2016-11-28 00:00:00 — Fråga 2016/17:392 Minskad användning av plastpåsar av (C) till Miljöminister (MP) har vi fått mycket oroande rapporter om hur mängden plast i våra hav och vatten ökar. Fiskar, fåglar och andra djur får i sig plasten, fastnar i den eller drabbas av ämnen som läcker ut. Hundratusentals djur dör och ekosystemen rubbas till följd av plasten. En källa till plastskräp i haven är plastpåsar. Organisationer, partier och företag har uppmärksammat frågan och föreslagit olika åtgärder. föreslog 2014 att en särskild skatt på plastpåsar skulle införas. I vårt budgetförslag preciserade vi hur en sådan kan utformas så att den premierar användning av påsar av förnybar och återvunnen råvara. Andra har föreslagit förbud eller ett lagstadgat minimipris. I en rapport beställd av regeringen har uppskattat att det i förbrukas minst 770 miljoner plastpåsar . EU beslutade att alla medlemsstater ska reducera förbrukningen av tunna plastbärkassar. konstaterar i rapporten att det är osäkert om når EU:s mål till 2019, och att minst en halvering av förbrukningen krävs för att nå målet till 2025. Myndigheten föreslår även en rad åtgärder som krävs för att nå målet, dock inte en skatt eftersom regeringen förbjudit myndigheten att titta på detta. Man kan undra varför regeringen inte vill ha en allsidig belysning av möjliga styrmedel, när man enligt ministern själv anser att ”plastbärkassar är ett särskilt stort problem”. Givet den allvarliga situationen, att en rad åtgärder finns utredda och klara, möttes inte förvånande regeringens svar på denna utmaning med stor besvikelse. Det enda krav regeringen vill ställa är att den som säljer plastbärkassar måste informera sina kunder om dessas miljöpåverkan och att ska följa frågan. Mer information är ofta bra, men det kan knappast anses vara ett styrmedel som motsvarar behovet, eller regeringens retorik i frågan. Mot bakgrund av detta vill jag fråga miljöminister följande: Hur mycket – i antal, procent eller andel – bedömer ministern och regeringen att kravet på information om plastbärkassars miljöpåverkan kommer att minska användningen, och nedskräpning, av plastbärkassar?
fr · H411393 · 2016-11-29 00:00:00 — Fråga 2016/17:393 Stölder av båtar och båtmotorer av (M) till Statsrådet (S) Antalet stölder av båtar och båtmotorer fortsätter att öka i . har polisen fått in anmälningar om 1 260 stulna båtar och 2 236 stulna båtmotorer i hela landet . Detta är en ökning jämfört med . Tidningen rapporterade om att båtmotorer värda blivit stulna på i kommun. I artikeln intervjuas en polisinspektör på polisens båtverksamhet som menar att tjuvarna nu söker nya marker och söker sig ut till öarna i . Stölder har rapporteras även från och Öddö utanför . Stölderna har annars minskat på tack vare införandet av organiserad grannsamverkan. Detta har initierats av polisen i och . I finns det en stor näringsverksamhet som kretsar runt fisket, men också runt turistverksamhet i allmänhet; detta förutom alla de människor som bor här året runt och för vilka båten är en viktig del av livet. Därför är det ett stort orosmoment när stölderna nu på nytt sprider sig i . Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att vidta några särskilda åtgärder eller initiativ för att motverka det ökade antalet stölder av båtar och båtmotorer?
fr · H411394 · 2016-11-29 00:00:00 — Fråga 2016/17:394 Inbrottsstöld av (M) till Statsrådet (S) Antalet anmälda bostadsinbrott har successivt ökat och uppgick till 22 800 stycken. har antalet uppklarade brott enligt Brå minskat och av alla anmälda bostadsinbrott upp. Bostadsinbrott innebär en stor integritetskränkning som ofta får allvarliga konsekvenser för de utsattas trygghet. Många upplever en större oro och mår mycket sämre långt efter det att inbrottet skedde. vill att vardagsbrott som bostadsinbrott prioriteras av polis och åklagare, vilket också tillkännagav till regeringen . Påföljden för bostadsinbrott blir ofta villkorlig dom och böter då det rör sig om mindre värden som stjäls. För att motsvara allvaret i brottsligheten och den kränkning som det innebär vill skärpa straffen så att fler inbrott leder till fängelsestraff. Vi vill, precis som , införa ett nytt brott – inbrottsstöld – med en straffskala med minimistraffet fängelse . Trots tillkännagivande har regeringen inte vidtagit några åtgärder för att ändra lagstiftningen. har tidigare hänvisat till utredningen straffrättsligt skydd för egendom (SOU 2013:85) men inte heller i utredningen föreslås skärpta straff eller att inbrottsstöld införs. Med bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : När avser statsrådet att följa tillkännagivande och lägga fram lagförslag för att kunna skärpa påföljderna för bostadsinbrott?
fr · H411395 · 2016-11-29 00:00:00 — Fråga 2016/17:395 Snabbare lagföring av (M) till Statsrådet (S) aviserade regeringen en rad åtgärder mot bilbränder och kriminalitet i utsatta områden. Bland annat sas att regeringen vill genomföra en bred översyn för att analysera möjligheten att åstadkomma en snabbare lagföring där bland annat snabbspår för enkla brott och jourdomstolar ska övervägas. Det har gått tre och en halv månad sedan regeringens presskonferens. Såvitt känt har regeringen inte vidtagit några åtgärder för att åstadkomma det presenterade förslaget. Någon utredning har inte tillsatts och några utredningsdirektiv har heller inte presenterats. Däremot talade statsrådet återigen så sent som i SVT:s program Agenda om vikten av snabbare lagföring – den här gången som ett led i kampen mot grov organiserad brottslighet och vapenbrott. Statsrådet sa bland annat: ”Det är orimligt att den som grips med skarpladdat vapen på stan sedan släpps ut. Vi måste ha snabbare lagföring och kanske eventuellt titta på tuffare lagföring. Vi kommer absolut gå fram med snabbare lagföring och jourdomstolar men kanske behövs en komplettering att vi höjer straffen för vapenbrott eller ändrar presumtionsreglerna [för häktning].” delar regeringens syn på vikten av snabbare lagföring. Vi har därför, tillsammans med övriga allianspartier, lagt en riksdagsmotion om detta (Unga lagöverträdare) där vi understryker vikten av snabba och tydliga insatser från samhällets sida. Vi ser positivt på att en bred översyn görs för att utreda förutsättningarna för en snabbare lagföring där bland annat snabbspår för enkla brott och jourdomstolar ska övervägas. Problemen med illegala vapen och vapenbrott som statsrådet lyfte senast är också väl kända och påkallar snabba initiativ. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : När tänker statsrådet och regeringen följa upp presskonferensen och tillsätta en utredning för att analysera möjligheten att åstadkomma en snabbare lagföring där bland annat snabbspår för enkla brott och jourdomstolar ska övervägas?
fr · H411396 · 2016-11-29 00:00:00 — Fråga 2016/17:396 Översyn av arbetsmarknadens konfliktregler av (L) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) påbörjades en strejk i hamn. har hamnat i konflikt med företagsledningen för hamnoperatören och har trappat upp konflikten genom en punktstrejk. Många bedömare anser att strejken är oproportionerlig. hamn är central för svensk handel och är med sin storlek största hamn. Runt hälften av containertrafik går via terminalen i . En strejk kommer att få stora konsekvenser för näringslivet och den svenska exportindustrin. Till skillnad från våra grannländer saknas det i en så kallad proportionalitetsprincip – att det ska finnas en rimlig proportion i storlek mellan mål och tillgripna medel i en konflikt på arbetsmarknaden. Det finns därmed stor risk för att vi framöver har en situation där stridsåtgärder vidtas som har stora negativa konsekvenserna på vitala samhällsintressen. Liberalerna föreslår en proportionalitetsprincip för att det ska finnas en rimlig avvägning mellan vad facket vill uppnå och vilka stridsåtgärder man vidtar. Detta är inget nytt eller ovanligt förslag. Redan i utredningen och lönebildning (SOU 1998:141) föreslog utredaren att ett krav på proportionalitet skulle införas. Länder som och har en liknande lagstiftning. Strejken i hamn visar på behovet av att gör en översyn av våra konfliktregler. Det bör finnas en bättre och mer rimlig avvägning mellan mål och tillgripna medel i en konflikt på arbetsmarknaden. Med anledning av detta vill jag fråga arbetsmarknads- och etableringsminister : Är ministern beredd att ta initiativ till en översyn av dagens konfliktregler med anledning av strejken i hamn?
fr · H411397 · 2016-11-29 00:00:00 — Fråga 2016/17:397 Propositionen om registerutdrag i arbetslivet av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) I en interpellation med arbetsmarknadsminister sa ministern följande: "Regeringens ambition är fortfarande att lägga fram en proposition med förslag om hur inhämtande av utdrag ur belastningsregistret utan författningsstöd ska begränsas." har gått och jag kan konstatera att regeringen inte heller har nått upp till sina ambitioner eftersom det inte har kommit några förslag. Det framstår som att ministern inte längre anser att registerutdrag i arbetslivet är ett problem som är värt att lösa. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga arbetsmarknads- och etableringsminister : Varför dröjer regeringens proposition om registerutdrag i arbetslivet, och när beräknar ministern att den kommer att överlämnas till ?
fr · H411398 · 2016-11-29 00:00:00 — Fråga 2016/17:398 Märkning av vinterdäck för tunga fordon av (M) till Statsrådet (S) ska alla däck som säljs inom EU ska vara märkta med en konsumentinformation som tydligt beskriver däckets egenskaper. Ur ett trafiksäkerhetsperspektiv är det även viktigt att veta hur väl däcket fungerar i det klimat vi har i . Även om däcket är klassat som vinterdäck och håller rätt spårdjup innebär det inte automatiskt att det är anpassat för svenska förhållanden. Däck har ofta fel gummiblandningar som exempelvis kan bli hårda i vinterkylan, vilket försämrar vägegenskaperna avsevärt. sker olyckor med tunga fordon som hade kunnat undvikas om vinterdäck anpassade för svenskt klimat hade använts. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Är statsrådet beredd att ta några lagstiftningsinitiativ eller vidta någon annan åtgärd för att säkerställa att alla lastbilar medför vinterutrustning i form av snökedjor?
fr · H411401 · 2016-11-29 00:00:00 — Fråga 2016/17:401 högskola av (M) till Statsrådet (S) I regeringens proposition Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft har regeringen föreskrivit att (MAH) ska bli universitet. I en tidigare fråga om vilka kriterier som regeringen har för lärosäten som ska uppgraderas till universitet (2015/16:1382) svarar statsrådet: ”Avgörande för om nya universitet ska bildas är att både de långsiktiga statsfinansiella förutsättningarna medger detta och att regeringen bedömer att det föreligger utbildnings- och forskningspolitiska skäl.” Av ovannämnda proposition framgår att uppgraderingen innebär att MAH ska tilldelas ytterligare i basanslag. Det är mycket nya pengar som därmed öronmärks till lärosätet i hård konkurrens med andra viktiga strategiska satsningar som nämns i regeringens proposition. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka statsfinansiella överväganden har regeringen gjort då regeringen utser MAH till universitet?
fr · H411402 · 2016-11-29 00:00:00 — Fråga 2016/17:402 Övergångsbestämmelser för EB- och IB-elever av (M) till Statsrådet (S) Universitets- och högskolerådet (UHR) har beslutat att skriva ned meritvärdet för elever som läser till en examen antingen inom () eller på IB-programmet. Nedvärderingen av elevernas betyg gäller och kommer enligt beslutet att genomföras helt utan övergångsbestämmelser. Det innebär att de elever som går sitt sista år på de nämnda programmen över kommer att få det avsevärt svårare att komma in på svenska lärosäten. I UHR:s underlag inför beslutet (pm daterat ) framgår att ”ändringar i regelverket bör vara kända för presumtiva sökande”. Notera särskilt att de här talar om ”presumtiva sökande” men som sagt kommer inga övergångsbestämmelser ens att utfärdas för de som är mitt uppe i sina studier på dessa avancerade program. Det är anmärkningsvärt. som EB- och IB-elevernas framtidsplaner grusas på detta skoningslösa sätt beslutar regeringen att slutbetyg från gymnasial vuxenutbildning ska få utfärdas fram till och med i stället för som ursprungligen var bestämt att den möjligheten skulle upphöra . Jag har inga invändningar mot detta men regeringens beslut visar att det är viktigt med övergångsbestämmelser. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Tänker statsrådet ta några initiativ för att mildra effekterna av UHR:s beslut för de EB- och IB-elever som är under utbildning just nu?
fr · H411403 · 2016-11-29 00:00:00 — Fråga 2016/17:403 Enqa och kvalitetssäkringssystemet av (M) till Statsrådet (S) har () lämnat över ett nytt system för att utvärdera kvaliteten i högre utbildning till regeringen. Ett system som ska vara anpassat till de vedertagna europeiska kraven och som därmed ska kunna leda till att UKÄ åter kan bli medlem i det internationella kvalitetssäkringsorganet Enqa (in Higher Education). Ett orosmoln har dock dykt upp sedan regeringen nu har beslutat att UKÄ inte längre ska ledas av en person med titeln universitetskansler, utan att den positionen i stället ska ersättas med en generaldirektör. Det indikerar att regeringen ser UKÄ som vilken myndighet som helst och innebär att UKÄ därmed åter riskeras att uppfattas som en myndighet som är närstående regeringen och . Det är inte bra. I synnerhet inte som Enqa riktade allvarlig kritik mot det svenska kvalitetsutvärderingssystemet av högskoleutbildningar, bland annat på denna punkt. Som bekant såg Enqa allvarliga brister i självständighet gentemot regeringen och . Av detta skäl är det både oroande och olyckligt att regeringen inte har dragit lärdom av historien utan trots vetskap om riskerna med Enqas syn på frågan har fattat detta beslut. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Varför utmanar regeringen i synen på UKÄ:s självständighet mot regeringen och och därmed riskerar UKÄ:s presumtiva medlemskap i den internationella organisationen ?
fr · H411404 · 2016-11-30 00:00:00 — Fråga 2016/17:404 Översyn av reavinstskatten av (M) till Finansminister (S) Bristen på bostäder som råder på många håll i landet är ett av våra största samhällsproblem. Den skapar hinder för möjligheter och livschanser. Den står i vägen för drömmar att bli verklighet. Den gör det svårt för studenten att tacka ja till utbildningen hon blivit antagen till och tvingar kommunen till nedskärningar och besparingar när arbetskraften minskar och allt färre lockas att fylla de tomma platserna i fabrikerna och företagen, i vården och skolan. Den fördröjer utveckling och reser hinder mot jobb, företagande och tillväxt. Problemen som bostadsbristen skapar är många till antalet, men regeringens lösningar är desto färre. Passiviteten som regeringen uppvisar i den här frågan försämrar drastiskt förutsättningarna för jobb och tillväxt i hela landet. Det finns många hinder som står i vägen för en mer rörlig och tillgänglig bostadsmarknad. Ett av dem är reavinstskatten, den skatt som tas ut på eventuell vinst vid försäljning av bostad. I och andra större städer i är efterfrågan på bostäder väldigt stor, vilket leder till höga reavinster och därmed hög beskattning av försäljningen av bostäder. Människor med mer boendeutrymme än vad de kanske vill ha och behöver väljer därför i många fall att inte sälja sina bostäder, eftersom skatten på vinsten är så pass omfattande. Det leder till inlåsningseffekter på bostadsmarknaden och till att det befintliga bostadsbeståndet utnyttjas väldigt dåligt. Statliga har till exempel uppskattat att ett slopande av reavinstskatten skulle frigöra tiotusentals bostäder. Därför måste reavinstbeskattningen ses över och sänkas när de offentliga finanserna så tillåter. Med anledning av det som ovan anförs vill jag fråga finansministern: Avser ministern att ta initiativ till en översyn av reavinstskattens nuvarande utformning?
fr · H411405 · 2016-11-30 00:00:00 — Fråga 2016/17:405 Skriftliga avtal vid telefonförsäljning av (S) till Statsrådet (MP) Julfilmsserien krig handlar om hur kvinnor tog strid mot dåliga varor och skumma krediter för sin tids fattiga. Dagens konsumentrörelse tar strid mot de företag inom telemarketingbranschen som kränger dåliga produkter och tjänster till gamla, sjuka och dementa som inte riktigt förstår att de ingår ett avtal. För handel på distans, såsom postorder-, telefon- och hemförsäljning, finns det ångerrätt för privatpersoner . Konsumentens rätt bör därför stärkas vid telefonförsäljning. Alla försäljare som bedriver handel på distans borde tvingas att erbjuda ett skriftligt avtalstecknande om kunden uttryckligen begär det. Mot detta kämpar nu telemarketingbranschens lobbyister med näbbar och klor på samma sätt som pritvathandlarna slogs mot fröken krav. Det förekommer numera även säljsamtal till mobiltelefonnummer. Frågan är om man inte också borde kräva att branschen tillsammans med andra aktörer och intressenter upprättar ett okej-register, där den enskilda kunden lämnar sitt medgivande till att ta emot säljsamtal. Min fråga till statsrådet är: När avser statsrådet att effektuera kravet på stärkt konsumentskydd genom krav på skriftligt avtal vid telefonförsäljning, och hur ställer sig statsrådet till ett okej-register?