frs · H312959 · 2016-03-21 00:00:00 — Dnr U2016/01228/UH Ministern för högre utbildning och forskning Svar på fråga 2015/16:959 av (M) Åtgärder för minskade avhopp från högskoleutbildningar har frågat mig vilka åtgärder jag kommer att vidta för att fler personer med utländsk examen ska fullfölja sin högskoleutbildning och inte hoppa av studierna . har många i med utländsk utbildning arbete som inte motsvarar deras utbildning och yrkeserfarenhet. Det är ett slöseri med kompetens, både för den enskilde och för samhället. Att kvinnor och män med utländsk utbildning, främst utrikes födda, inte får arbete som motsvarar deras kvalifikationer innebär förlorade möjligheter både för samhället och för individen. måste bli bättre på att ta till vara kompetens och utbildning oavsett var i världen den inhämtats. För många personer med en utländsk utbildning kan möjligheten att komplettera den tidigare utbildningen vid en svensk högskola vara avgörande för etablering på den svenska arbetsmarknaden. Det finns kompletterande utbildningar för läkare, lärare, tandläkare, sjuksköterskor och jurister. I budgetpropositionen som antogs av föreslog regeringen en satsning på ytterligare på kompletterande utbildning för personer med avslutad utländsk utbildning som motsvarar en svensk högskoleutbildning. Resurserna beräknas sedan öka kraftigt till 2019. Satsningen innefattar bl.a. att fler personer ska ha möjlighet att delta i de befintliga utbildningarna men också att utbildningar inom fler yrkesområden byggs upp, däribland kompletterande utbildningar för personer med avslutad utländsk psykologutbildning samt biomedicinsk analytikerutbildning. Förordningen (2008:1101) om högskoleutbildning som kompletterar avslutad utländsk utbildning reglerar de kompletterande utbildningarna i regeringens särskilda satsning. Enligt förordningen är den behörig som har en avslutad utländsk högskoleutbildning eller en annan avslutad utländsk eftergymnasial utbildning som motsvarar en utbildning enligt högskolelagen (1992:1434). Utöver det får högskolan meddela föreskrifter om sådana krav på förkunskaper som är nödvändiga för att studenten ska kunna tillgodogöra sig utbildningen. Artikeln i tidningen den Götheborgske spionen som det hänvisas till i riksdagsfrågan, handlar främst om den kompletterande utbildningen för jurister vid . Liksom artikeln beskriver har juridiska institutionen vid valt att inte anta några studenter till den utbildningen. Detsamma gäller för och den kompletterande juristutbildningen där. Universitets- och högskolerådet (UHR) fick i regleringsbrevet i uppdrag att utreda påtalade problem med den kompletterande utbildningen för kvinnor och män med avslutad utländsk juristutbildning, samt att föreslå åtgärder. Rapporten presenterades och bereds inom . De lärosäten som bedriver kompletterande utbildning inom ramen för regeringens särskilda satsning ska i årsredovisningen redovisa antalet studenter som har genomgått utbildningen med godkänt resultat, och antalet studenter som har avbrutit studierna under utbildningens gång och anledningen till detta. Lärosätena ska också redogöra för hur de arbetar med uppföljning av utbildningen och resultatet av sådan uppföljning samt lämna underlag för uppföljning och utvärdering av området som utförs av . I årsredovisningarna redovisas inga avhopp från de kompletterande sjuksköterske- eller tandläkarutbildningarna. och rapporterar ett avhopp vardera från den kompletterande läkarutbildningen, båda till följd av att personerna har genomfört ett godkänt kunskapsprov hos och på så sätt kunnat gå vidare mot att få en svensk legitimation. Avhoppen från de kompletterande lärarutbildningarna är fler. som samordnar dessa utbildningar menar att skälen till avbrott till största del är studentens ekonomi och därmed möjlighet till försörjning. uppger att många personer har arbete inom skolväsendet och har svårigheter att kombinera studier med arbete. Några studenter har gjort avbrott på grund av att legitimation har erhållits.