ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H3111288 · 2016-05-26 00:00:00 — Fråga 2015/16:1288 försämring för näringslivsbefrämjande ideella organisationer av (M) till Närings- och innovationsminister (S) Regeringen har – genom – kraftigt, plötsligt och trots tidigare besked medvetet försämrat förutsättningarna för näringslivsbefrämjande ideella organisationer såsom exempelvis . Trots tidigare besked har man ändrat förutsättningarna under löpande verksamhetsår 2016 och sänkt det nationella stödet för . Det är knappast de långsiktiga och fasta spelregler som näringsministern tidigare utlovat som utgångspunkt för regeringens näringspolitik. Som motiv för detta anges migrationsutmaningen. Att flyktingsituationen innebär ekonomiska såväl som verksamhetsmässiga utmaningar för både den offentliga verksamheten och samhället i stort torde inte vara någon nyhet. Dock säger det onekligen en del om prioriteringar när man skär hårt i stödet till de välståndsskapande krafter som organisationer som utgör – för att i så hög utsträckning som möjligt kunna avskärma både bidragssystem och statliga organisationer som från nödvändiga förändringar, rationaliseringar och effektiviseringar. Några enhetliga principer för dessa förändrade förutsättningar i fråga om det statliga stödet till de ideella näringslivsorganisationerna synes icke heller finnas, då det synes vara tämligen godtyckligt. Man har undantagit en organisation – IFS – med motivet att denna gör insatser riktade mot personer med utländsk härkomst. Med samma bevekelsegrund är det därför anmärkningsvärt att inte undantagits, då denna organisation gentemot målgruppen personer med utländsk härkomst har såväl fler starter som fler kunder än ovannämnda undantag. Över hälften av dem som söker rådgivning hos är kvinnor, och var fjärde är född utomlands. Tilläggas kan att startar 10 000 företag och ger råd till 20 000 personer . Staten bidrar med ett verksamhetsbidrag på , som sänks till 1,9 miljoner. genererar de 10 000 nya företag som startar genom . som minskar stödet till bland annat spenderar man på framtagandet av ny en logotyp för denna av skattebetalarna finansierade myndighet. Mot bakgrund av det ovan anförda vill jag ställa följande fråga till närings- och innovationsminister (S): På vilket sätt gynnar det försämrade statliga stödet till ett ökat företagande, ökad egenförsörjning och minskad arbetslöshet i allmänhet och bland utlandsfödda i synnerhet?
fr · H3111289 · 2016-05-26 00:00:00 — Fråga 2015/16:1289 Straff vid hindrande av utryckningsfordon av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) är bil- och soptunnebränder en del av vardagen i segregerade förortsområden. Vi ser också hur utryckningsfordon som ambulans, brandbilar och polisbilar attackeras med stenar och får däck och fönsterrutor förstörda. Följden blir att personalen känner en stor otrygghet, då de också riskerar sin hälsa. Illgärningarna mot räddningstjänst och ordningsmakt är så grova och förödande för människors trygghet och säkerhet i utryckningsområdet att de borde utmynna i långt hårdare straff än vad lagen föreskriver. Jag vill därför fråga justitie- och migrationsminister : Tänker ministern ta några initiativ till att de som döms för att ha hindrat räddningstjänst och ordningsmakt från att säkra andra människors liv och hälsa ska kunna utvisas om de inte har svenskt medborgarskap – detta även ifall de har uppehållstillstånd – så som exempelvis skedde i på inrikesminister initiativ efter kravallerna i ?
fr · H3111290 · 2016-05-27 00:00:00 — Fråga 2015/16:1290 Varsel och nedläggningar i träindustrin av (S) till Närings- och innovationsminister (S) Stora varsel har lagts inom träindustrin, i bland annat , , och . Det senaste handlar om , som lägger ned sin produktion i och i stort sett helt i . I har även Inwido valt att lägga ned sin fönsterproduktion, vilket gör att om man räknar in underleverantörer så rör det sig om långt över 250 förlorade arbetstillfällen i regionen, i en sektor som hos oss med gott om skog borde växa. Som jämförelse hade dessa varsel kunnat översättas till i storleksordningen 25 000 personer om det hade skett i . Det som händer inom träindustrin i gäller inte bara utan är en regional kris för hela den vidareförädlande träindustrin i regionen. Både i regeringsförklaringen och under presskonferensen gällande regeringsombildningen lyfte statsminister vikten av satsningar inom de gröna näringarna. I valrörelsen lovades även nya jobb i skogssektorn. Tyvärr går utvecklingen nu åt fel håll. Med anledning av denna kris inom en för regeringen prioriterad näring vill jag ställa följande fråga till närings- och innovationsminister : Hur arbetar ministern och regeringen för att stärka den krisande träindustrin i norra inland?
fr · H3111291 · 2016-05-27 00:00:00 — Fråga 2015/16:1291 män av (S) till Justitie- och migrationsminister (S) har det uppdagats via medierna att ett antal av de medborgare som utsetts till gode män har haft upp till 69 eller 81 klienter var. Man kan ifrågasätta om det går att hinna med så många klienter utan att någon blir utan hjälp. kommer det andra uppgifter i medierna om att några gode män uppträtt bedrägligt mot sina klienter och låtit pengar ”försvinna” i verksamheten utan att någon märkt det. Med våra många ensamkommande flyktingbarn behövs det också fler som kan ställa upp som gode män, och då krävs både utbildning och förtroendeskapande åtgärder för att detta ska fungera. Det känns som att något skulle behöva göras för att strama upp organisationen kring gode män och få till en bättre kontroll av hur detta sköts. Jag vill därför fråga justitie- och migrationsministern: Avser ministern att göra något när det gäller organisationen kring gode män?
fr · H3111292 · 2016-05-27 00:00:00 — Fråga 2015/16:1292 Jordbruket och växtskyddsmedlen av (M) till Statsrådet (S) Ett stort problem för det svenska jordbruket är att konkurrensförutsättningarna i många fall är sämre i än i andra länder. Det handlar delvis om pålagor vi i har ålagt jordbruket genom olika typer av särkrav, vilket är olyckligt i sig. Men ett stort problem är också så kallad ”gold-plating”, när myndigheter medvetet väljer att göra snävare tolkningar av EU-reglerna än vad man behöver göra – och betydligt snävare än vad andra länder gör. Jag har tidigare lyft det konkreta problemet som gäller växtskyddsmedlen och Kemikalieinspektionens orimliga hantering av godkännanden och dispenser på det här området. Det finns exempelvis åtskilliga fall där Kemikalieinspektionen inte tillåter växtskyddsmedel som andra länder i EU har godkänt eller gett dispens för. Det slår hårt mot svenskt jordbruk, och därför måste regeringen agera. Jag är medveten om att statsrådet inte får lov att lägga sig i enskilda myndighetsbeslut, och det är heller inte min avsikt med denna fråga. Men på ett övergripande plan skulle jag gärna vilja veta hur landsbygdsministern ser på den här problematiken. Det har gått landsbygdsministern och undertecknad debatterade frågan. Jag presenterade en rad exempel på åtgärder som regeringen skulle kunna vidta för att lösa problemen. Statsrådet gav dock inga besked då och har inte gett det senare heller. Det finns därför anledning att nu följa upp vilka åtgärder statsrådet och regeringen arbetar med, eller planerar, på det här området. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : På vilket sätt är statsrådet beredd att säkerställa att inte svenska bönder, genom att svenska myndigheter gör helt andra tolkningar av EU-regler än vad motsvarande myndigheter i våra grannländer gör, drabbas av omfattande konkurrensnackdelar?
fr · H3111293 · 2016-05-27 00:00:00 — Fråga 2015/16:1293 Bred förankring av livsmedelsstrategin av (M) till Statsrådet (S) Arbetet med den försenade livsmedelsstrategin torde nu vara i slutskedet – i alla fall om regeringens senaste besked att strategin ska presenteras före sommaruppehållet fortfarande gäller. Vi hör nu också ryktesvägen att åtminstone delar av strategin kommer att presenteras för dialoggruppen (där bland annat branschföreträdare ingår) . Detta efter månader av tystnad. Landsbygdsministern upprepar ofta att han och regeringen vill ha en ”bred förankring” av livsmedelsstrategin i . Från oppositionen har vi dock än så länge inte sett så mycket som ett kommatecken av strategin. är plenifri, vilket innebär att det nu är två och en halv vecka kvar innan stänger . Frågan är därmed vad som avses med ”bred förankring”. ”Bred” är synonymt med ”vid”, ”omfångsrik” eller ”omfattande” och skulle därmed kunna tolkas som att även oppositionen skulle omfattas av begreppet. Men eftersom vi inget hör och vi vet att det finns stora meningsskiljaktigheter inom regeringen i dessa frågor börjar man undra: Kan det vara så att regeringen med ”bred” endast avser att den ska omfatta de två regeringspartierna? ”Förankring” är synonymt med ”fäste”, ”stöd” eller ”betryggande anknytning”. För att uppnå en betryggande förankring krävs det dock rimliga möjligheter till ömsesidighet, vilket i sin tur kräver . Finns det verkligen någon som tror att en ärligt menad förankring, av en förmodligen tämligen omfattande strategi, går att åstadkomma på mindre än två och en halv vecka? Livsmedelsstrategin är viktig, alldeles för viktig för att fördröjas på grund av intern oenighet inom regeringen, eller riskera att bli en halvmesyr till följd av en undermålig process. I strategin har regeringen bland annat lovat att hantera de många viktiga förslag som presenterade för , så det brådskar – men framför allt är det viktigt att resultatet blir bra. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Hur avser statsrådet att säkerställa att livsmedelsstrategin ska ha bred förankring politiskt i , och på vilket sätt arbetar regeringen för att uppnå det?
fr · H3111294 · 2016-05-27 00:00:00 — Fråga 2015/16:1294 Smygfilmning i offentlig miljö av (L) till Justitie- och migrationsminister (S) uppmärksammade medierna ett hovrättsfall där den misstänkte gärningsmannen friades för att ha smygfilmat en kvinna under kjolen i . Hovrätten motiverade den friande domen med att smygfilmningen skedde i offentlig miljö. Lagen mot kränkande filmning syftar till att motverka och straffa handlingar som kan bedömas vara sexuellt ofredande. Men enligt hovrätten täcker lagen inte in smygfilmning i offentlig miljö. Riksåklagaren har överklagat till , som ska ta ställning till fallet. Fallet har aktualiserat behovet av åtgärder mot sexuella kränkningar i offentlig miljö. Med anledning av ovanstående vill jag fråga: Vad anser justitie- och migrationsministern behöver göras för att motverka den här typen av brottslighet?
fr · H3111295 · 2016-05-27 00:00:00 — Fråga 2015/16:1295 Myndigheternas informationssäkerhet av (M) till Statsrådet (S) slog företrädare för fast att myndigheternas arbete med informationssäkerhet är undermåligt. Brister i informationssäkerheten kan få allvarliga konsekvenser. På infrastrukturområdet är digitala informationssystem extra viktiga. Vi har tyvärr fått erfara konsekvenserna när system fallerar, både gällande flyg- och tågtrafiken. stod flygtrafiken över still , vilket fick stora konsekvenser för passagerarna. gick det inte att boka tågbiljetter hos SJ. De här två händelserna skapade en påfrestande situation. Bristande arbete med informationssäkerhet kan utnyttjas av exempelvis främmande makt. Det är därför extra viktigt att ta varning på allvar. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för att förbättra arbetet med informationssäkerhet hos de myndigheter som står under statsrådets ansvar?
fr · H3111296 · 2016-05-27 00:00:00 — Fråga 2015/16:1296 Skrotning av fiskebåtar av (S) till Miljöminister (MP) I min hemkommun är fisket en viktig näring. Men det är en näring som är under stor omvandling. Fiskeflottan krymper genom att fiskefartyg upphör att användas i yrkesmässigt fiske. Som ett resultat av det ligger nu ett antal tidigare fiskebåtar vid kaj i kommun och i flera andra kustkommuner. Flera av dessa båtar är i mycket dåligt skick och riskerar att sjunka. En av båtarna länspumpas dygnet runt, och en annan bärgades från botten och destruerades av . För övriga båtar pågår diskussioner både med ägare och med kronofogden, men det är svårt att få till en förändring. Kommunen känner sig maktlös i sammanhanget. Ägarna hämtar inte båtarna trots upprepade påstötningar, och båtarna är i så dåligt skick att risken är stor att ytterligare någon av båtarna sjunker till botten. Om så är fallet resulterar det i en mycket svår och kostsam bärgning och en stor risk att miljöfarligt avfall läcker ut i hamnbassängen. Kommunen känner sig maktlös eftersom det inte är möjligt att med laglig rätt flytta båtarna utan ägarnas medgivande. Om kommunen ingriper rubriceras det som egenmäktigt förfarande. Vidare kan kommunen kan bli skyldig att reparera de skador som båten eventuellt åsamkas vid flytt. Det som återstår för kommunen är att begära handräckning från kronofogden. kommun är mycket bekymrad över utvecklingen, som i slutändan kostar skattebetalarna stora summor pengar. Min fråga till miljöministern är: Hur ser ministern på möjligheten att korrigera lagstiftning och regelverk för att underlätta för kommunerna att få bort dessa skrotbåtar?
fr · H3111297 · 2016-05-27 00:00:00 — Fråga 2015/16:1297 Skrotade fritidsbåtar av (S) till Miljöminister (MP) I min hemkommun likväl som i många andra kustkommuner påträffas övergivna fritidsbåtar. De ligger angjorda i eller utanför kommunala hamnar, vid båtklubbar eller någonstans i skärgården. De är oftast inte anmälda som stulna, och ägare kan i många fall inte spåras. Dessa båtar kan i princip inte flyttas utan att det riskerar att betraktas som egenmäktigt förfarande. Den som gör det och åstadkommer skador kan bli ersättningsskyldig. En möjlighet i dessa fall är att begära biträde hos kronofogden för bortforsling, vilket förutsätter en polisanmälan. Begäran måste innehålla namn, adress och helst personnummer på den som äger den båt som begärs flyttad för att kronofogden ska kunna debitera kostnaden rätt. Annars sker ingen bortforsling. Här döljer sig enligt min mening ett moment 22. Skrotbåtar kan ligga i skärgården utan att det lagligen går att ingripa. Det händer även att värdefulla båtar, utan spårbar ägare, ockuperar platser i båtklubbar eller annorstädes utan att vare sig polis, kronofogde eller hamnkaptener egentligen får flytta dem. Många aktörer, såsom till exempel polisen, , kronofogden, länsstyrelserna och , kan helt eller delvis bli inblandade i frågan men under oklara ansvarsförhållanden. De allra flesta av dessa båtar går det inte att spåra någon ägare till eftersom de aldrig varit i något register. Kostnaden hamnar då hos kommunens skattebetalare. I de fall där det inte går att fastställa vem som är ägare bör det skapas legala möjligheter att ingripa genom att en samlad lagstiftning som reglerar fall som dessa åstadkoms. Min fråga till miljöministern är: Hur ser ministern på möjligheten att korrigera lagstiftning och regelverk för att underlätta för kommunerna att lösa detta problem?
fr · H3111298 · 2016-05-27 00:00:00 — Fråga 2015/16:1298 Avställda båtar som utgör en miljörisk av (M) till Miljöminister (MP) Det finns runt våra kuster ett betydande antal gamla båtar och vrak som är tickande miljöbomber. Inte minst pågår det en omvandling inom fiskenäringen som riskerar att skapa stora miljökatastrofer. Det mindre fisket håller på utvecklas till storskaligt fiske, då allt fler fiskekvoter säljs. Detta medför problem i form av avställda fiskebåtar i mycket dåligt skick, som står vid vid kaj och riskerar att sjunka till botten, något som till exempel kommun vittnar om. En av båtarna länspumpas dygnet runt i kommunen, och en annan båt som sjunkit har bärgats från botten och destruerats av kronofogden. Följden blir en svår och kostsam bärgning och i värsta fall att miljöfarligt avfall läcker ut i hamnbassängen. Enligt kommun har kommunen inte laglig rätt att flytta på båtarna utan ägarnas medgivande. Ifall kommunen skulle ingripa skulle det rubriceras som egenmäktigt förfarande, och kommunen skulle eventuellt bli skyldig för att reparera de skador som båten skulle kunna få i samband med flytt. Det enda alternativ som återstår, enligt kommunen, är att vända sig till kronofogden och begära handräckning. Med anledning av detta vill jag fråga miljöministern: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att underlätta för kommuner runt om vår kust för att få bort avställda båtar som utgör en miljörisk?
fr · H3111299 · 2016-05-26 00:00:00 — Fråga 2015/16:1299 satsning på ny logotyp av (M) till Närings- och innovationsminister (S) Regeringen har – genom – kraftigt, plötsligt och trots tidigare besked medvetet försämrat förutsättningarna för näringslivsbefrämjande ideella organisationer såsom exempelvis . Trots tidigare besked har man ändrat förutsättningarna under löpande verksamhetsår 2016 och sänkt det nationella stödet för . Det är knappast de långsiktiga och fasta spelregler som näringsministern tidigare utlovat som utgångspunkt för regeringens näringspolitik. Som motiv för detta anges migrationsutmaningen. Att flyktingsituationen innebär ekonomiska såväl som verksamhetsmässiga utmaningar för både den offentliga verksamheten och samhället i stort torde inte vara någon nyhet. Dock säger det onekligen en del om prioriteringar när man skär hårt i stödet till de välståndsskapande krafter som organisationer som utgör – för att i så hög utsträckning som möjligt kunna avskärma både bidragssystem och statliga organisationer som från nödvändiga förändringar, rationaliseringar och effektiviseringar. Några enhetliga principer för dessa förändrade förutsättningar i fråga om det statliga stödet till de ideella näringslivsorganisationerna synes icke heller finnas, då det synes vara tämligen godtyckligt. Man har undantagit en organisation – IFS – med motivet att denna gör insatser riktade mot personer med utländsk härkomst. Med samma bevekelsegrund är det därför anmärkningsvärt att inte undantagits, då denna organisation gentemot målgruppen personer med utländsk härkomst har såväl fler starter som fler kunder än ovannämnda undantag. Över hälften av dem som söker rådgivning hos är kvinnor, och var fjärde är född utomlands. Tilläggas kan att startar 10 000 företag och ger råd till 20 000 personer . Staten bidrar med ett verksamhetsbidrag på , som sänks till 1,9 miljoner. genererar de 10 000 nya företag som startar genom . som minskar stödet till bland annat spenderar man på framtagandet av en ny logotyp för denna av skattebetalarna finansierade myndighet. har vidare heller ej fått en 24-procentig neddragning av sina anslag, varför denna procentuella neddragning av stödet till näringslivsbefrämjande ideella organisationer ter sig ännu mer omotiverad. Mot bakgrund av det ovan anförda vill jag ställa följande fråga till närings- och innovationsminister : Anser ministern att miljonsatsning på ny logotyp – som man gör nedskärningar i sitt stöd till näringslivsbefrämjande ideella organisationer såsom – är försvarlig?
fr · H3111300 · 2016-05-30 00:00:00 — Fråga 2015/16:1300 Åtgärder för utsatta barn av (M) till Statsrådet (S) Att säkra kvalitet och säkerhet inom såväl familjehem, HVB-hem som stödboende ska vara en statlig kärnuppgift. Vi välkomnar att ett steg, om än litet, har tagits i denna riktning som tilläggsbestämmelser i socialtjänstförordningen. Men det är otillräckligt och det kommer att krävas många fler tydliga redskap för att värna och utveckla kvalitet och säkerhet. De förslag som regeringen beslutat om bygger på den av alliansregeringen tillsatta betänkande Barns och ungas rätt till tvångsvård (SOU 2015:71). Granskningar visar att kontrollen av aktörer och utförare av såväl familjehem som HVB-hem är och har varit bristfällig. Vi förespråkar en generell tillståndsplikt för alla utförare i välfärdsverksamheter, därtill utökad tillsyn och uppföljning. Det är oroande att regeringen fortfarande står fast vid sitt fattade beslut, från , att halvera frekvenstillsynen gällande bland annat HVB-hem. Därtill att regeringen medvetet väljer att spara på tillståndsplikt, tillsyn och uppföljning via ansvarig myndighet för vård och omsorg. Det framgår på s. 184 i budgetpropositionen 2016. Redan med dagens resurser har Inspektionen för vård och omsorg, , ingen möjlighet att genomföra all den tillsyn och uppföljning som åligger myndigheten. Vid en offentlig utfrågning beskrev myndighetens generaldirektör att de inte hinner med att utföra all tillsyn som ska genomföras inom . Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställa följande fråga till ansvarigt statsråd : Vilka konkreta åtgärder avser statsrådet att vidta nu för att säkerställa att all den tillsyn och uppföljning som krävs för att säkra kvalitet och säkerhet inom familjehem, HVB-hem och stödboende kan genomföras?
fr · H3111301 · 2016-05-30 00:00:00 — Fråga 2015/16:1301 Skogsavverkningar i av (V) till Miljöminister (MP) är en av största vildmarker och sjunde mest besökta nationalpark. Ekoturismen är betydande i området och antalet gästnätter ökar och sysselsätter allt fler människor. För kommun med 5 700 invånare är detta av stor betydelse. De verksamma turistföretagarna får dock inte sin utkomst i själva , utan i områdena runt omkring där boendeanläggningar, aktivitetscentrum, vandringsleder och ridleder finns. som är markägare har planer på att genomföra avverkningar i områden runt , vilket skulle påverka förutsättningarna för både turism och naturvärden. Bolaget verkar i delar tänka sig att i stället för kalhyggen använda sig av hyggesfria metoder – men några försäkringar om att buffertzon upprättas runt hela i form av hyggesfriskötsel eller skyddade områden finns inte. har föreslagit att berörd lagstiftning bör ändras så att skogar med höga värden för rekreation och friluftsliv undantas från åtgärder och exploatering som inte främjar dessa värden eller biologiska värden. Vi anser även att bör ändras i syfte att stärka medborgares och organisationers möjlighet till information och inflytande vid slutavverkningar. Därutöver har vi sett behov av att ändra samt stärka förutsättningarna för kalhyggesfria skötselmetoder. Det finns således ett flertal åtgärder som kan göras för att stärka våra gemensamma värden kring nationalparker och andra skyddsvärda områden. Åtgärder som skulle bidra till förbättrade förutsättningar för turism och rekreation och stärka den ekologiska hållbarheten i skogsbruket. Med anledning av det anförda vill jag fråga miljöminister : Avser miljöministern att vidta åtgärder för skyddande buffertzoner runt och andra skogar med höga värden för rekreation och naturvård?
fr · H3111302 · 2016-05-30 00:00:00 — Fråga 2015/16:1302 Kontakt mellan myndigheter av (M) till Statsrådet (S) drabbades av ett antal störningar som påverkade viktiga samhällsfunktioner, varav radarproblemen som gjorde att flygtrafiken fick stängas ned var det allvarligaste. Händelserna visar hur sårbart ett högteknologiskt samhälle är när vitala system drabbas av haverier. Det är mycket viktigt att dels klarlägga exakt vad det var som hände, dels hur den här typen av hårda slag mot viktiga samhällsfunktioner kan undvikas . I en artikel i uttalade sig en presskommunikatör vid Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) om händelsen. I artikeln säger MSB:s representant angående störningarna i flygtrafiken att ”Vi har uppfattat det i vår omvärldsbevakning, och vi följer händelsen. Men vi vet inte så mycket just . Vi vet att det är någon störning, men vi håller på att skapa oss en bild av det." Uttalandet från MSB ger intryck av att den myndighet som har ett koordinerande ansvar för krisberedskap inte fick direktinformation om de allvarliga störningarna i flygtrafiken, utan i stället fångade upp detta via sin omvärldsbevakning. Om så är fallet är det oroväckande att MSB inte får information direkt av andra myndigheter vid större kriser. Med anledning av ovanstående skulle jag vilja fråga statsrådet : Fungerade kommunikationen mellan MSB och relevanta myndigheter och verk, som , i samband med störningarna i flygtrafiken på ett tillfredsställande sätt?