ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H41174 · 2016-10-12 00:00:00 — Fråga 2016/17:74 Kontroversiell vapenexport av (V) till Statsrådet (MP) och konsumenter presenterade rapporten investments – Swedish banks’ investments in controversial arms trade. Rapporten analyserar hur 7 svenska banker genom sina sparfonder investerar i 15 företag som ägnar sig åt kontroversiell vapenexport. Med kontroversiell vapenexport menar de export till länder som antingen leds av auktoritära regimer, har bristande politiska rättigheter och medborgerliga friheter, befinner sig i väpnad konflikt eller som trots stor fattigdom använder en oproportionerligt stor del av statsbudgeten till militära utgifter. Denna typ av export strider mot en rad principer i internationella konventioner och regelverk som syftar till att förhindra att vapen hamnar i fel händer. Rapporten visar att de sju största bankerna i investerar i flera av dessa vapenföretag genom sina sparfonder. Totalt rör det sig om som investeras i företagen. Bland de företag som bankerna investerar i finns vapenjättarna och , som exporterat bomber till som används i den pågående konflikten i . Andra exempel är de europeiska företagen , och Airbus, vars dotterbolag exporterade missiler till Gaddafiregimen i åren innan den föll 2011. Den Saudiledda koalitionens pågående attacker i anklagas av flera människorättsorganisationer för att bryta mot internationell humanitär rätt. Både ideella organisationer och har framfört krav på vapenembargo mot . Trots det har åtminstone tre av vapenföretagen fortsatt med exporten till landet efter att konflikten börjat. Bankernas investeringar är i första hand deras ansvar. finns det möjligheter för regeringen att införa regleringar och bindande riktlinjer. För den enskilde konsumenten är det mycket svårt att ha överblick över i vilka företag ens investeringar hamnar. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka initiativ avser statsrådet att ta för att svenska besparingar inte ska investeras i företag som ägnar sig åt kontroversiell vapenexport?
fr · H41175 · 2016-10-05 00:00:00 — Fråga 2016/17:75 av (V) till Utrikesminister (S) är en så kallad särskild administrativ region i och styrs enligt principen ett land, två system, vilket innebär att har gått med på att ge regionen en hög grad av autonomi. Formellt sett är rättsväsendet självständigt i , och vissa fri- och rättigheter är garanterade. har dock aldrig varit fullt demokratiskt. har vetorätt när det gäller förändringar i det politiska systemet, och den kinesiska regimen beskär rätten till politiskt deltagande samt yttrande- och föreningsfriheten. Det mest extrema uttrycket för vilja att kontrollera förhållandevis långtgående tryck- och yttrandefrihet är bortförandet av fem män kring förlaget , som ger ut regimkritiska publikationer. En av dem är den svenske förläggaren , som försvann spårlöst från sitt semesterhem i . var delägare i förlaget, som länge har varit en nagel i ögat på regimen i . Till en början placerades i ”residential surveillance at a designated location”, en legaliserad form av kidnappning och ett vanligt sätt att handskas med människorättsaktivister. dök upp i statstelevisionen i ett framtvingat erkännande av ett brott, och medgav den kinesiska staten att straffas med fängelse för brottet. Detta har dock inte diarieförts, och det finns ingen annan tillgänglig information, vilket är illegalt enligt kinesisk lagstiftning. väntar nu på en rättegång angående hot mot rikets säkerhet, uppenbarligen på osakliga grunder. Var de kinesiska myndigheterna håller honom är oklart. har länge drivit fall som ett konsulärt ärende. I takt med att den mediala uppmärksamheten har ökat och både amerikanska CECC (Congressional-Executive Commission on ) och för mänskliga rättigheter har lyft frågan måste regeringen ändra strategi. Jag vill mot bakgrund av detta fråga utrikesminister : Vilka initiativ avser utrikesministern att ta för att som enskilt land, såväl som medlem i EU, ska agera för att friges ?
fr · H41176 · 2016-10-06 00:00:00 — Fråga 2016/17:76 Regeringens behandling av SOU 2015:110 av (M) till Statsrådet (S) Jag har tidigare frågat statsrådet (Skriftlig fråga 2016/17:36) om hon och regeringen kommer att ta några initiativ med anledning av slutsatserna i trafikutskottets uppföljning av den nya kollektivtrafiklagen. Hennes svar väckte en del ytterligare frågor. Nedan ställer jag en av dem. I hennes svar redogör hon för att EU förbereder en förändring i kollektivtrafikförordningen och att överlämnade sin utredning (SOU 2015:110). Dessa två omständigheter gör att frågan bereds i . Det som möjligen då borde vara ett steg för ministern att ta ganska omgående är att skicka utredning på remiss till berörda parter för att om möjligt utveckla kunskapsunderlaget ytterligare inför den fortsatta beredningen. Mig veterligen har utredningen ännu inte gått ut på remiss, och det finns även indikationer på att den så heller aldrig kommer att göra. Detta vore oerhört sorgligt, eftersom det är ett gediget underlag som utredaren har tagit fram och överlämnat till regeringen. I utredningen framförs inte bara förslag på åtgärder utan även en uppsättning ytterligare frågor som behöver besvaras, vilket borde föranleda ministern att tillsätta ytterligare en utredning i syfte att få fram nämnda svar. Ännu har inget skett. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att skicka utredningen 2015:110 på remiss till berörda parter, eller avser hon att tillsätta ytterligare en utredare som får möjlighet att fortsätta arbetet där utredningen slutade?
fr · H41177 · 2016-10-06 00:00:00 — Fråga 2016/17:77 Abortregister av (C) till Statsrådet (S) Regeringen har meddelat att personuppgifter, inklusive personnummer, bostadsort och civilstånd, ska registreras för aborter. Förändringen med obligatorisk registrering trädde i kraft . I grunden är målet med en registrering viktigt, eftersom den svenska abortvården ska vara säker och förstklassig. Regionala skillnader i behandling, komplikationer och uppföljning är viktiga att kartlägga för att möjliggöra jämlik och kvalitativ abortvård i hela landet. Men det behöver inte medföra att alla ska registreras. Jag anser att en frivillig registrering vore ett bättre alternativ. För vissa kvinnor kan det vara förenat med livsfara om det uppdagas att de har genomfört en abort. Det kan handla om alltifrån en hedersproblematik till att man lever i eller har lämnat en våldsam relation. Flickan eller kvinnan kan också ha erfarenheter som gör att hon hyser en djupt rotad misstro till myndigheter och system. Oavsett utfästelser om garanterad sekretess bör kvinnor som gör abort ha rätt att göra ett kunna göra ett aktivt och informerat val om att deras personuppgifter inte får registreras. Min fråga till statsrådet är: Hur ska sjukvården bemöta kvinnor som inte vill att personuppgifter registreras vid abort - är det statsrådets och regeringens mening att de ska nekas ingreppet?
fr · H41178 · 2016-10-07 00:00:00 — Fråga 2016/17:78 Tydligare information vid bildandet av naturreservat av (V) till Miljöminister (MP) är ett land med rika tillgångar på skog, och den största delen av skogen brukas. Naturreservat utgör en viktig del av arbetet för att skydda viktiga skogsområden. kan naturreservat inrättas för att till exempel ge långsiktigt skydd åt olika typer av värdefull natur, bevara biologisk mångfald eller tillgodose behov av områden för friluftsliv. Det finns dock tillfällen när tillvägagångssättet kan ifrågasättas. i har till exempel uppmärksammats efter att ha bildat naturreservat i i ett område som införlivar gamla ströängar utan att vare sig kontakta berörd markägare eller erbjuda någon ersättning. menar i stället att de sett till att delge informationen genom kungörelse i tidningarna. I samma veva har man däremot kontaktat ägaren för att lösa in skogsmark med slutavverkningsskog, till synes dock till en mycket låg ersättning. är det möjligt att hantera kravet på samråd med fastighetsägaren på det sätt gjort. Lagstiftningen gör visserligen tydligt att innan en länsstyrelse eller kommun fattar ett beslut om bildande av naturreservat ska sakägare ges möjlighet att yttra sig över förslaget. Men om den eller de som ska delges är okända, omöjliga att kontakta eller utgör ett stort antal personer kan kungörelse ske via tidningarna. Att ordningen ser ut på det viset öppnar för ett visst mått av godtycke. Att en markägare har möjlighet att yttra sig är en viktig demokratisk princip. Då krävs att länsstyrelse eller kommun gör sitt för att denne ska få del av informationen. Min fråga till miljöministern är därför: Avser miljöministern att verka för att säkerställa att berörd markägare tydligare informeras vid inrättandet av nya naturreservat, och avser ministern i så fall att se över gällande reglering?
fr · H41179 · 2016-10-07 00:00:00 — Fråga 2016/17:79 Resurser till SOS Alarm av (M) till Statsrådet (S) SOS Alarm är en av de viktigaste funktionerna i samhället för medborgarnas trygghet. Att alla vet vart man ska ringa när man behöver akut hjälp vid olyckor, brand och allvarliga brott är centralt, liksom att man snabbt får kontakt och nödvändig hjälp. Flera frågor som rör verksamheten har utretts på uppdrag av alliansregeringen, men frågorna har fastnat i beredning hos . Bolagets ledning har uttalat att verksamheten är underfinansierad, nu senast i en intervju i TV4 . En konsekvens av det är att människor har ställts i telefonkö när de ringt för akut hjälp, då antalet telefonoperatörer inte har räckt till. Detta kan givetvis få mycket allvarliga konsekvenser för enskilda människor och för samhället. Staten äger bolaget tillsammans med Kommuner och Landsting (SKL), och regeringen har tillfört och aviserat mer pengar till verksamheten. Beskeden från SOS Alarms ledning tyder dock på att tillskotten är otillräckliga. Mot bakgrund av detta vill jag fråga ansvarigt statsråd, : Vad gör statsrådet och regeringen för att säkerställa att SOS Alarm har de ekonomiska resurser som krävs för att kunna ta emot och hantera larm från allmänheten?
fr · H41180 · 2016-10-07 00:00:00 — Fråga 2016/17:80 Regler för arbetskraftsinvandring av (S) till Justitie- och migrationsminister (S) Reglerna för förnyat arbetstillstånd skärptes efter ett beslut av Migrationsöverdomstolen och innebär ett absolut krav att månadsinkomsten måste vara i . Det får konsekvenser för personer som bott länge i vårt land. Ett exempel är en person som kom till från . Han har fast jobb, försörjer sin familj , är en omtyckt fotbollstränare och har en bra ställning i samhället . ska han och hans familj utvisas från på grund av att ett par månadsinkomster inte uppnådde minimibeloppet på . Reglerna, som skärptes 2015, ska räknas bakåt i tiden och får stora konsekvenser om dessa personer måste lämna landet, och vi vet att det råder arbetskraftsbrist. Min fråga till justitie- och migrationsministern är därför: Tänker ministern vidta några åtgärder för att förändra lagstiftningen på detta område?
fr · H41181 · 2016-10-06 00:00:00 — Fråga 2016/17:81 Postnord, PTS och postutdelning av (S) till Statsrådet (MP) Det finns ett omfattande folkligt missnöje med Postnord som främst () borde hantera. tycks PTS inte heller vara särskilt intresserad av posttjänsterna. Frågan är därför om inte även politiska initiativ måste tas, eftersom detta är en fråga som många känner är angelägen. Posten har gått från att ha varit en institution med ett rätt gediget anseende och med en stolt brevbärartradition till något som allt fler medborgare inte tycker fungerar och vars medarbetare har allt lägre förtroende för ledningen. Mönstret känns tyvärr igen från många andra statliga verksamheter. Redan för redovisades ett antal oroande siffror. Postnords interna statistik visade att de fick ta emot totalt 103 000 kundsynpunkter , vilket är en ökning mot . 2 000 synpunkter var i form av idéer och beröm, medan 72 045 var klagomål, varav 46 024 stycken gällde saknad försändelse. Av dessa gällde 21 567 klagomål inrikes brev och 29 752 stycken gällde inrikes postpaket. Merparten av alla klagomål, både för brev och paket, inrikes och utrikes, gällde saknad försändelse, därefter skadad försändelse. Under detta år har allt fler av klagomålen nått offentligheten. Postnord förefaller också agera klumpigt. Postutdelning har stoppats eller hotats med stopp på flera adresser i bland annat , , , och på i . Utdelningsstopp för medborgarnas försändelser är knappast effektivt gentemot trilskande fastighetsägare. Ännu mindre då det är glest med postuthämtningsställen som dessutom har snåla uthämtningstider. Folk som redan är arga över att forna tiders postkontor har försvunnit och att brevlådor dras in undrar, inte utan fog, hur låg servicenivå Postnord tänker sänka sig till. I grunden handlar dock problemen åter om marknads- och konkurrensraseriet. PTS tycks nästan helt inriktat på elektronisk kommunikation och lämnar den fysiska helt därhän. Man tar sig för pannan när man läser på hemsidan: ”() är en av 22 svenska myndigheter som ansvarar för att de funktionshinderpolitikens mål förverkligas. PTS arbetar för ökad tillgänglighet och användbarhet inom elektronisk kommunikation och post.” Hur PTS arbetar med posten framgår inte direkt. Medborgarna upplever uppenbarligen snarare att tillgängligheten minskar i fråga om posten. ”genomför PTS två innovationstävlingar för att få fram smarta kommunikationslösningar för alla – oavsett funktionsförmåga.” Vore det inte bättre att PTS i samverkan med Postnord först såg till att gamla men basala kommunikationslösningar, typ post och paket, började fungera? Genom vilka åtgärder avser statsrådet att säkerställa och kvalitetssäkra en basal postservice i hela landet?
fr · H41182 · 2016-10-10 00:00:00 — Fråga 2016/17:82 Distansförsäljning av alkohol av (M) till Statsrådet (S) Det finns möjligheter som inte minst äldre eller landsbygdsbor kan använda sig av för att handla alkohol och få den levererad till sitt hem. Enligt uppgifter förbereder dock regeringen och ansvarigt statsråd att föreslå ytterligare ett förbud avseende distansförsäljning av alkohol. Han hävdar, enligt , att det ytterst handlar om att skydda människor – framför allt barn och unga – från att få tag på alkohol. Vidare betonar regeringen och statsrådet att måste ha en systematisk och sammanhängande politik som hindrar att nya försäljningskanaler kan uppstå, så som försäljning via nätet. är medlem i Europeiska unionen. Det råder minst sagt tveksamhet kring huruvida det tilltänkta förbudet är förenligt med rådande EU-rätt. Det är inte tillåtet att sätta upp dylika handelshinder mellan medlemsstaterna. Detta enligt Europeiska unionens princip om fri rörlighet över gränserna för varor och tjänster. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka analyser och fakta ligger till grund för förslaget att föreslå ytterligare ett förbud, i detta fall, avseende distansförsäljning av alkohol?
fr · H41184 · 2016-10-10 00:00:00 — Fråga 2016/17:84 Framtidsministern och PGU av (M) till Statsrådet (MP) Det finns en stor samsyn kring politik för global utveckling (PGU) och att olika politikområden ska samordnas och samarbeta. Det är inte helt enkelt för även om det finns synergieffekter, finns också målkonflikter och politikområden som står emot varandra. Framtidsminister hade en samordnade roll i regeringen. Den rollen betonas också i skrivelsen om PGU som regeringen har lämnat till . Posten som framtidsminister saknas nu och är inte ersatt. Det är oklart vem i regeringen som ansvarar för helheten. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vem i regeringen tar över framtidsminister samordnande roll för politik för global utveckling?
fr · H41187 · 2016-10-10 00:00:00 — Fråga 2016/17:87 Kristna konvertiter i av (KD) till Utrikesminister (S) har inlett ett återtåg till världsgemenskapen i takt med att sanktionerna mot landet hävs. Bland annat besökte vice förbundskansler, socialdemokraten , med en stor handelsdelegation . har inte villkoren för befolkning blivit bättre. Regimen fortsätter att förfölja oliktänkande. Konvertiter som lämnat islam är en särskilt utsatt grupp. Bara har 16 kristna konvertiter arresterats. De hålls fängslade i det notoriska Evinfängelset i där det finns en särskild avdelning för oliktänkande och politisk fångar. Dessa kristna iranier har ännu inte blivit anklagade för något, ändå hålls de fängslade sedan månader tillbaka. Varken deras anhöriga eller juridiska ombud har tillåtits kontakta dem. Anhöriga har tagits in för upprepade och timslånga förhör. Sedan revolutionen har kristna ofta anhållits och åtalats för hot mot den nationella säkerheten eller spionage. De anhöriga fruktar att den iranska säkerhetspolisen använder tiden för att bryta ned de fängslade och få dem att komma med falska bekännelser som skulle kunna hålla dem skyldiga till fabricerade anklagelser. Några av de fängslade har tidigare hållits fångna medan andra fängslats . En av de fängslade har sin familj i . Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Vad gör ministern och den för att få den iranska regimen att upphöra med sin förföljelse mot kristna konvertiter?
fr · H41188 · 2016-10-10 00:00:00 — Fråga 2016/17:88 Finansieringen av besök i av (M) till Utrikesminister (S) FN:s nuvarande generalsekreterare besökte . Han mötte statsminister , hade en gemensam pressträff och därefter talade generalsekreteraren i . Generalsekreteraren besök kom hastigt på, inbjudningarna kom ut sent och arrangemanget i var osedvanligt slarvigt genomfört. belönade generalsekreteraren med en medalj. har regeringen kritiserats i medierna för att ”biståndspengar gått till röstjakt på svensk plats i ”, som DN uttryckte det. Även då var det som stod för utgifterna för resor och en konferens. Nuvarande kabinettssekreterare var tidigare vd för minnesfonden. Det är oklart vem som stod för kostnaderna för oväntade besök i , mitt i ett intensivt kampanjskede till säkerhetsrådet. Det kan inte uteslutas att resan var en del av kampanjarbetet för att skulle ta plats i . Med anledning av ovanstående vill jag fråga utrikesminister : Var denna resa en del av kampanjen till och var UD delaktigt i planeringen eller finansieringen av resan?
fr · H41189 · 2016-10-06 00:00:00 — Fråga 2016/17:89 Systembolaget och antifacklig verksamhet av (S) till Närings- och innovationsminister (S) Det är viktigt att våra statliga företag lever upp till de höga krav som vi har i på till exempel respekt för fackliga rättigheter, god arbetsmiljö och rimliga arbetsvillkor. Detta måste givetvis också gälla deras verksamhet utomlands och de partner som de samarbetar med utomlands. Förhållandena för lantarbetarna på vinodlingar har tyvärr inte förbättrats särskilt mycket jämfört med hur de var . Lönenivån och arbetsmiljön är usel, och facklig verksamhet motarbetas. Livsmedelsarbetarnas (IUL), lantarbetarnas (IUF) och hotellanställdas (UITA) fackliga internationaler samverkar globalt i organisationen , Farm and . Denna organisation har startat en internationell facklig kampanj för att få stopp på trakasserier av fackligt aktiva vid i . är en välkänd vinproducent i som levererar vin genom Systembolaget, vilket innebär att ska följa de etiska krav som det svenska säljmonopolet ställer. Systembolaget är en av största kunder. Ett sådant grundläggande krav är att respektera föreningsrätten. Trots det vägrar att erkänna det sydafrikanska fackförbundet som organiserar en majoritet av de anställda vid företaget. Företaget försöker i stället skrämma de anställda som är fackliga medlemmar och förtroendevalda. kräver att erkänner föreningsrätten, ingår kollektivavtal och går med på att en partsgemensam kontrollkommitté inrättas för att säkra att Systembolagets etiska normer följs. Även enskilda anställda på Systembolaget, vars personal organiseras av Unionen, har protesterat mot men får som svar av ansvarig för press- och samhällsrelationer ”att Systembolaget inte bedriver någon egen utrikespolitik”. Möjligen borde denna pressenhet läsa på lite om svensk Sydafrikapolitik för att förstå att bolaget uppträder tvärtemot vad som har varit svensk sydafrikapolitik, det vill säga att stödja de svartas och färgades rättigheter som så länge undertrycktes av den vita minoriteten. Att ett statligt bolag så flagrant struntar i etiska krav och dessutom har en press- och samhällskontaktsenhet som har fräckheten att stoltsera med detta är oerhört utmanande mot en regering med socialdemokratiska statsråd. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att få Systembolaget att följa statens etiska krav i sin kundrelation med ?
fr · H41190 · 2016-10-11 00:00:00 — Fråga 2016/17:90 Fler nya jobb till nyanlända av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) behöver fler som vill, vågar och kan starta nya företag och anställa. Detta gäller såväl enkla jobb som jobb vilka kräver lång utbildning och erfarenhet. Alla jobb behövs för att fler ska kunna ta steget in på arbetsmarknaden. Att fler jobb växer fram för personer med begränsad utbildning är centralt för att bryta utanförskapet. har inte i tillräckligt hög utsträckning fått in utrikes födda och nyanlända på arbetsmarknaden. har knappt hälften av de som kommit till någon form av jobb. Trösklarna måste sänkas så att fler i kan ta steget in på arbetsmarknaden. Jobben behöver bli fler och komma fler till del. Det behövs fler enkla jobb. har sagt att regeringen inte ska trixa med siffror. är det precis det som regeringen gör – siffertrixar och blandar ihop korten. I en DN-intervju låtsades statsminister som att utmaningen framöver egentligen bara rör en mindre grupp på 25 000 som är lågutbildade och . Sist jag kollade var det betydligt fler personer (utan gymnasieutbildning) som var inskrivna på Arbetsförmedlingen. Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) har fört fram snabbspåren som en av sina viktigaste integrationspolitiska åtgärder, men det är något som tonas ned av Arbetsförmedlingens generaldirektör som menar att det inte kommer uppnå några volymer. Tar vi en annan ”jobb”-satsning – 100-klubben – så kan inte Arbetsförmedlingen , efter start, redovisa hur många personer som fått komma ut till en arbetsplats via projektet. Man vet inte heller hur många som därefter fått ett arbete tack vare insatsen. Med de reformer och det siffertrixande som regeringen förespråkar tar vi steg tillbaka i stället för framåt. Regeringen borde sluta trixa med siffror och fokusera på att fler jobb skapas och kommer fler till del. Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställa följande fråga till arbetsmarknads- och etableringsminister : Hur många fler nya jobb beräknar ministern kommer att komma nyanlända till del?
fr · H41191 · 2016-10-11 00:00:00 — Fråga 2016/17:91 Regelverket för Lärarlyftet II av (L) till Utbildningsminister (MP) Regeringens satsning på Lärarlyftet II innebär att lärare kan vidareutbilda sig som de arbetar kvar som lärare. När Lärarlyftet II nu ska genomföras har det visat sig att regelverket är alltför strikt för de lärare som rent praktiskt planerar att kombinera arbete och studier. För den som arbetar som lärare och vill vidareutbilda sig till exempelvis speciallärare genom att arbeta halvtid eller mer än halvtid och studera på halvtid säger reglerna att man är tvungen att arbeta i snitt över hela terminen för att få ersättning från Lärarlyftet II. Om man har en högre tjänstgöringsgrad än i början av studietiden måste det kompenseras genom att arbeta i slutet av terminen. Det är begränsande för många lärare. Personer som av ekonomiska, familjemässiga eller tjänstemässiga skäl inte har möjlighet att gå ned till i arbetstid , kommer därför inte att kunna vidareutbilda sig. Vi är överens om att det är viktigt att ge lärare möjlighet att vidareutbilda sig för att kunna göra karriär inom läraryrket, till exempel som speciallärare. Med anledning av ovanstående är min fråga till utbildningsminister : Är utbildningsministern beredd att ändra regelverket för att underlätta för fler lärare att kunna genomföra Lärarlyftet II?