ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H3111475 · 2016-08-01 00:00:00 — Fråga 2015/16:1475 Förtroendet för av (M) till Statsrådet (S) entledigade landsbygdsministern från utredningsuppdraget om skogsvårdslagstiftningen efter att hon ifrågasatt privat ägande av skog. Det är bra att regeringen markerar. Äganderätten är grundlagsskyddad, och det är otroligt viktigt att personer som agerar på uppdrag av staten inte ifrågasätter den. Därför är det ytterst problematiskt att regeringen själv bidragit till att skapa stor osäkerhet om inriktningen på skogspolitiken, dels genom att överhuvudtaget tillsätta den ovannämnda utredningen, dels genom att tillsätta ledamöter i vars omdöme och lämplighet för uppdraget kan ifrågasättas. ifrågasatte jag det lämpliga i detta i en skriftlig fråga till statsrådet (fråga 2015/16:1228). I sitt svar på frågan skrev statsrådet bland annat om styrelsens roll: ”En central uppgift är att verka för att landets skogar sköts på ett sådant sätt att de skogspolitiska målen och de miljökvalitetsmål som beslutats av kan uppnås”, samt att styrelsen ”som lyder under regeringen, är viktiga redskap för att förverkliga regeringens politik”. Efter entledigandet av Riberdahl skrev en av ledamöterna, - tidigare ordförande för - följande på Twitter: ”Käre Bucht, Riberdahl var klok som tänkte högt. Jag lär upprepa frågan. Tål du inte demokratisk debatt får du gå vidare med din lilla kvast.” inlägg är både uppnosigt och provocerande och synnerligen anmärkningsvärt för att komma från en person som alltså ska bidra till att uppnå regeringens mål. Han anser sig uppenbarligen ha rätt i rollen som styrelseledamot i en statlig styrelse att fortsätta driva uppfattningar som står i strid med uppdraget från regering och riksdag. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Hur motiverar statsrådet att statsrådet och regeringen har fortsatt förtroende för samtliga ledamöter i , som en av ledamöterna uppenbarligen aktivt driver samma uppfattningar om ifrågasättande av den grundlagsskyddade äganderätten som ledde till att en statlig utredare entledigades?
fr · H3111476 · 2016-08-01 00:00:00 — Fråga 2015/16:1476 publicering av avverkningsanmälningar av (M) till Statsrådet (S) publicerar tillbaka avverkningsanmälningar på sin hemsida. Skogsägarrepresentanter ser agerandet som en inskränkning i äganderätten och ett hot mot integriteten, och de anser att det vore rimligt att varje skogsägare själv får avgöra huruvida uppgifter som enkelt kopplas till enskilda ska publiceras på myndighetens hemsida eller ej. Datainspektionen har också haft synpunkter på agerandet. Trots detta väljer myndigheten att fortsätta med sina publiceringar. Det går inte att utesluta att det finns ett mönster i det som sker: en statlig utredare ifrågasätter äganderätten, sammansättningen av nya ledamöter i leder till ökad politisering av myndigheten, och myndigheten agerar på ett sätt som upplevs som en inskränkning av äganderätten. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : På vilket sätt anser statsrådet att val av metod att publicera avverkningsanmälningar, utan dialog med de berörda och i strid med rekommendation från Datainspektionen, är i linje med det uppdrag som myndigheten har?
fr · H3111477 · 2016-08-01 00:00:00 — Fråga 2015/16:1477 Jordbruket, växtskyddsmedlen och konkurrenskraften av (M) till Statsrådet (S) Ett stort problem för det svenska jordbruket är att konkurrensförutsättningarna i många fall är sämre i än i andra länder. Det handlar delvis om pålagor som vi i har ålagt jordbruket genom olika typer av särkrav. Detta är olyckligt i sig. Men ett stort problem är också så kallad ”gold plating”, när myndigheter medvetet väljer att göra snävare tolkningar av EU-reglerna än vad man behöver göra – och betydligt snävare än vad andra länder gör. Jag har tidigare vid åtskilliga tillfällen lyft det konkreta problemet om växtskyddsmedlen och Kemikalieinspektionens orimliga hantering av godkännanden och dispenser på det området. Det finns åtskilliga fall där Kemikalieinspektionen inte tillåter växtskyddsmedel som andra länder i EU har godkänt eller gett dispens för. Det slår hårt mot svenskt jordbruk, och därför måste regeringen agera. Det mest uppmärksammade konkreta exemplet gäller svensk lökodling och ogräsmedlet Stomp. Medlet är godkänt i samtliga övriga EU-länder, men Kemikalieinspektionen har valt att inte ge dispens. Resultatet ser vi nu när rapporterna kommer in från allt fler odlare som meddelar att de inte kommer att kunna fortsätta att odla lök efter . Det betyder att importen av lök i stället ökar från länder som använder betydligt mer växtskyddsmedel än vi gjort i . Det är dåligt för konsumenterna, för miljön (eftersom vi bidrar till att användningen av växtskyddsmedel ökar globalt sett) och förstås för bönderna. Jag är medveten om att statsrådet inte får lov att lägga sig i enskilda myndighetsbeslut, och det är heller inte min avsikt med denna fråga. Men på ett övergripande plan krävs det nu besked av statsrådet och av regeringen om vilka åtgärder man avser vidta för att komma till rätta med det här problemet. Jag har, bland annat genom en lång rad av interpellationer och skriftliga frågor, försökt få såväl landsbygdsministern som förutvarande och nuvarande miljöminister att ge besked, men har det varit helt tyst från regeringen. Jag har presenterat en rad exempel på åtgärder som regeringen skulle kunna vidta för att lösa problemen. Det handlar om allt från tydligare uppdrag och uppföljning gentemot myndigheten till mer långtgående förslag som att flytta ansvaret för växtskyddsmedlen till , som har bättre förutsättningar att ta det helhetsgrepp om frågorna som krävs och som också föreskrivs i växtskyddsmedelsförordningen. Regeringen har vägrat att ge några som helst besked kring dessa förslag, eller andra. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : På vilket sätt är statsrådet beredd att agera för att säkerställa att svenska bönder inte drabbas av omfattande konkurrensnackdelar genom att svenska myndigheter gör helt andra tolkningar av EU-regler än vad motsvarande myndigheter i våra grannländer gör?
fr · H3111478 · 2016-08-01 00:00:00 — Fråga 2015/16:1478 Id-kontroller mellan och av (M) till Statsrådet (S) var det en stor konsert i med Beyoncé. Ett arrangemang som självfallet lockat många även från den svenska sidan. En integrerad bygger ju på att det ska vara naturligt och självklart att söka sig mellan och för boende, arbete, handel, studier och kultur. För åtskilliga som och natten skulle tillbaka till med hjälp av allmänna kommunikationer uppstod väldiga problem och av väntan på grund av undermålig bemanning av de som utför id-kontroller vid för resande mot . Vid andra tillfällen har transporter från till sedvanligt försenats vid Hyllie station utan att för den skull passkontroll genomförts – meningslös tid av väntan. Även med de id-kontroller som införts måste ambitionen vara att de boende i enkelt ska kunna ta sig fram på båda sidor av . Med anledning av ovanstående skulle jag vilja fråga statsrådet : Har statsrådet för avsikt att försäkra sig om att resande mot från under alla tider enkelt ska kunna ta sig över trots de id-kontroller som genomförs och i så fall hur?
fr · H3111480 · 2016-08-02 00:00:00 — Fråga 2015/16:1480 Det kommande säljstoppet för signalkräftan av (KD) till Miljöminister (MP) är det förbjudet att byta, odla, föda upp, transportera, använda och hålla 37 arter som listas som invasiva främmande arter av unionsbetydelse enligt EU-förordningen 1143/2014 om förebyggande och hantering av introduktion och spridning av invasiva främmande arter. Efter blir det också förbjudet att sälja dessa arter. En av arterna på listan är signalkräftan (Pacifastacus leniusculus). Signalkräftan är införd till från . Den infördes avsiktligt till . Syftet med inplanteringen var att ersätta förlorade bestånd av den inhemska flodkräftan, som hade reducerats kraftigt till följd av kräftpesten som kom 1907. Det har uppskattats att av det ursprungliga beståndet av flodkräfta har försvunnit. Signalkräftan spelar en viktig roll för yrkesfisket i och , där flodkräftan slogs ut . I är yrkesfisket nästan helt beroende av signalkräftan som står för av det infiskade värdet i sjön. Den är också av stor betydelse för fisket på enskilt vatten samt för fritidsfisket i många sjöar och vattendrag. Signalkräftans ekonomiska betydelse för landsbygden är svår att skatta exakt eftersom en stor del av fisket sker på privat vatten och i liten skala, men bedömde att värdet då sannolikt översteg . Om säljförbudet genomförs kommer färre få möjlighet att äta svenskfångade kräftor på kräftskivorna . Förbud mot att sälja signalkräftor framstår mot bakgrund av det ovanstående som mycket märkligt. Vad avser miljöministern göra för att möjliggöra fortsatt försäljning av signalkräftor i efter ?
fr · H3111481 · 2016-08-02 00:00:00 — Fråga 2015/16:1481 Oacceptabla förhållanden under djurtransporter av (M) till Statsrådet (S) I media rapporteras om oacceptabla förhållanden vid djurtransporter inom EU. Enligt uppgift handlar det bland annat om transporter som tar avsevärt än tillåtet, djur som tvingas vänta åtskilliga timmar på transportvagnar i 40-gradig värme och djur som saknar tillgång till mat och vatten. Den hantering som beskrivs är helt oacceptabel och strider mot de regler som finns inom EU. Enligt rapporteringen verkar problemet främst vara kopplat till export av djur till , men kan även finnas på andra håll inom EU. Kontrollerna verkar uppenbarligen vara helt undermåliga, och ansvaret för detta faller både på EU och på enskilda medlemsländer. har varit framgångsrikt när det gäller att påverka EU i rätt riktning för att åstadkomma ett rimligare och mer välfungerande djurskydd inom EU. Det är därför angeläget att nu agerar för att påverka både EU och enskilda medlemsländer för att säkerställa att de regler som finns följs. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : På vilket sätt avser statsrådet agera för att ska påverka EU och enskilda medlemsländer för att komma till rätta med de allvarliga och oacceptabla förhållanden som har rapporterats förekomma vid djurtransporter inom eller ut ur EU?
fr · H3111482 · 2016-08-02 00:00:00 — Fråga 2015/16:1482 Kartläggning av nutrition av (M) till Statsrådet (S) Statsrådet skriver i sitt svar på min fråga 2015/16:1436 att många kommuner och landsting aktivt arbetat med att utveckla måltidsområdet och att förebygga undernäring samt att det enligt föreskrifter krävs att vårdgivare ska fastställa rutiner för när en patients näringstillstånd ska utredas. Det är naturligtvis positivt, men det är precis som jag menar i min ursprungliga fråga endast ett steg i rätt riktning. Ett tillfredställande underlag kring hur vårdgivare går till väga för att upptäcka och behandla patienter som lider eller riskerar att drabbas av undernäring finns inte då det saknas en ordentlig kartläggning av problemets omfattning och kostnader. Av den anledningen vore det önskvärt om statsrådet kunde svara på huruvida man avser genomföra en seriös kartläggning av undernäring samt en ordentlig utvärdering av föreskrifter Förebyggande av behandling vid undernäring. Statsrådet svarar svart på vitt att undernäring är ett stort hälsoproblem men att det trots det är vanligt i samband med sjukdom. Med anledning av ovanstående önskar jag fråga statsrådet : Avser statsrådet och regeringen vidta åtgärder för att kartlägga undernäringen, och i så fall vilka, eller anser statsrådet att det ansvaret helt ska falla på kommuner, landsting och enskilda vårdgivare?
fr · H3111483 · 2016-08-02 00:00:00 — Fråga 2015/16:1483 Mer omfattande insatser mot Hepatit C av (M) till Statsrådet (S) Statsrådet har svarat på min fråga 2015/16:1453 om vad han och regeringen avser göra för att minska smittspridning och dödlighet av Hepatit C samt öka behandlingen av smittade. Dessvärre innehåller svaret inte några lösningar eller ens antydningar till försök att komma till bukt med de problem jag lyft. Trots att det uppskattas vara cirka 40 000 som bär på Hepatit C-smittan i och att det avlider närmare 180 personer till följd av viruset är regeringens enda svar på vad man gör för att komma till bukt med problemet att man skickat ut en departementspromemoria till de sju sprututbytesverksamheter som finns i landet. Det är på gränsen till oseriöst och definitivt inte tillräckligt. behandlas ungefär 2 800 av de 40 000 smittade , och om inte regeringen ökar sina insatser för att bekämpa Hepatit C finns risken att viruset fortsätter plåga delar av vår befolkning under en mycket, onödigt, . Med anledning av ovanstående önskar jag fråga statsrådet : Vilka ytterligare åtgärder, utöver att skicka ut departementspromemorior, avser statsrådet och regeringen att vidta för att komma till bukt med Hepatit C-problematiken i landet?
fr · H3111484 · 2016-08-03 00:00:00 — Fråga 2015/16:1484 Polisbristen i av (C) till Statsrådet (S) Bristen på poliser i är skriande – och polisledningen har agerat . Det menar länets två chefsåklagare, i och i . slår de larm i en artikel i och . Per menar att detta kan vara ett första tecken på systemkollaps. Det saknas cirka 40 utredande poliser. Ärenden blir liggande utan att några utredningsåtgärder vidtas. – Det är förödande för rättssäkerheten, dels för utsatta brottsoffer och dels för misstänkta som får leva med misstanken utan att något händer. – Poliserna på fältet och utredarna känner en enorm frustration. när jag följde arbetet i var det en patrull i tjänst, säger , som menar att ansvaret för den uppkomna situationen ytterst ligger hos den högsta nationella polisledningen och på den politiska nivån. Såväl som menar att den svenska polisen inte är för att möta de ökade belastningar som flyktingkrisen och det ökade terrorhotet har inneburit och anser att det saknas framförhållning. – Man måste skjuta till resurser till polisen så att man klarar rättssäkerheten och upprätthållandet av rättsstaten. Det är vad det handlar om, säger . – Vi har en allt mer komplicerad och ökad grov organiserad brottslighet. Svensk polis har inte alla redskap och den kraft som behövs. Vi måste bygga en organisation som inte bara fungerar , utan en organisation som klarar av att möta morgondagens utmaningar, säger . Som riksdagsledamot för blir jag utomordentligt oroad, när två erfarna chefsåklagare gör dessa bedömningar och uttalanden. Jag delar uppfattningen att ansvaret för dagens situation ligger på den högsta nationella polisledningen och hos regeringen. Rikspolischefen har gjort flera rätt anmärkningsvärda uttalanden och även fått kritik internt. Min fråga till statsrådet är: Hur ser statsrådet på den allvarliga kritiken mot polisledningen och på situationen hos polisen i , och avser statsrådet att vidta några åtgärder med anledning av detta?
fr · H3111485 · 2016-08-03 00:00:00 — Fråga 2015/16:1485 i av (M) till Statsrådet (S) inträffade en olycka med en lastbil i södergående riktning på motorvägsbron i . Bron skadades så pass allvarligt att trafiken ännu inte har kunnat öppnas. arbetar hårt för att öppna bron igen så att trafiken kan passera men har mött tekniska motgångar på vägen. Effekten blir begränsad framkomlighet på motorvägen och att fartyg som är för höga inte kan passera in eller ut ur under bron. Regeringen har ett ansvar för att skapa förutsättningar för att denna sorts olyckor inte ska kunna inträffa och för att, om de ändå inträffar, säkerställa att allt som kan göras för att snabbt åtgärda felet också sker. Många av oss som har skäl att resa över bron, eller mer sällan, ifrågasätter huruvida regeringen verkligen har tagit sitt ansvar inför och efter olyckan. Den begränsade framkomligheten påverkar åtskilliga tusen bilister och sjöfarten i . Mot bakgrund av bland annat ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder har statsrådet vidtagit i anslutning till den skadade motorvägsbron i ?
fr · H3111486 · 2016-08-03 00:00:00 — Fråga 2015/16:1486 Vårdköproblematiken av (M) till Statsrådet (S) Statsrådet skriver i sitt svar på min fråga 2015/16:1415 om växande vårdköer att kömiljarden endast angrep symptomen snarare än dess orsaker och att regeringen i stället har tillsatt en professionsmiljard för att åtgärda den bristande kompetensförsörjningen och öka medarbetarnas tid för patientnära arbete. Tanken att öka personal- och kompetensförsörjningen i vården är god och viktig för en stark och trygg sjukvård, men trots regeringens insatser flyr personalen från landets offentliga vårdinrättningar. Dessutom fortsätter vårdköerna växa. I realiteten synes regeringen helt enkelt ha slutat angripa symptomen i form av långa vårdköer (ett stort problem i sig) som man har omdirigerat pengarna till en insats som inte verkar ge önskat resultat – resultat i form av korta vårdköer eller att anställda slutat fly från vården. Anställda vittnar om långa vårdköer, hög arbetsbelastning med mera. Vården behöver ett helhetstänk, och att låta vårdköerna växa som man misslyckas med personalförsörjningen riskerar att sänka kvalitén och patientsäkerheten kraftigt. Med anledning av ovanstående önskar jag fråga statsrådet : Hur avser statsrådet och regeringen hantera både de växande vårdköerna och de anställdas flykt från vården?
fr · H3111487 · 2016-08-04 00:00:00 — Fråga 2015/16:1487 Haveriet på av (KD) till Statsrådet (S) Under midsommarhelgen skedde en omfattande olycka på motorvägsbron i . Där passerar normalt 3 000 fordon . Olyckan inträffade efter att regeringen aviserat att den kommer dra ner på vägunderhållet med . Det är inte bara biltrafiken som drabbas. Efter olyckan kan inga båtar högre än passera eftersom bron inte går att öppna. Bron ska nu vara stängd . Brohaveriet påverkar alla som bor eller jobbar i och alla fordon som ska söderut i landet. rekommenderar att man hittar andra vägar för att ta sig fram, men alternativen är inte många då det råder trafikkaos i och runt och denna broförbindelse är av riksintresse. Det är att undersöker möjligheten till en ny broförbindelse för att minska risken med framtida trafikstopp och samhällsekonomiska förluster. Det gäller inte bara stadens cirka 93 000 invånare utan också stora arbetsgivare som och AstraZeneca. Båda företagen har drabbats av olyckan. har haft problem med sina godstransporter, och företrädare från AstraZeneca har uppgivet konstaterat att det är tur i oturen att olyckan inträffade när semestertiden började och inte någon annan gång . Då hade konsekvenserna blivit betydligt värre. har gått ut med rekommendationen att undvika i minst en månad och hänvisar i stället till som endast har ett södergående körfält. Men det är inte så lätt att undvika för alla dem som bor och jobbar i staden. meddelade att de avbryter reparationen av bron eftersom de upptäckt avvikelser som inte kan accepteras. Verket kan inte ge besked om när bron kan öppnas, inte ens om det gäller veckor eller månader. Problemen är nu betydligt mer omfattande än vad man trodde från början. och för dess invånare och för alla de fordon som behöver köra söderut i landet är det av yttersta vikt med en fungerande infrastruktur, och där är motorvägsbron nyckeln. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Hur kommer statsrådet agera för att säkerställa att liknande allvarliga incidenter inte inträffar ? Är det dags för en utredning om hur vi kan säkra denna vitala broförbindelse med en nyinvestering, en ny bro?
fr · H3111488 · 2016-08-04 00:00:00 — Fråga 2015/16:1488 agerande i med anledning av folkmordet i och av (KD) till Utrikesminister (S) valdes glädjande nog in i för . Inte bara det, vi valdes in med god majoritet redan i första valomgången. Den kritiserade kampanjen får därför bedömas som lyckad. Det blir första gången som sitter i säkerhetsrådet, och jag ser fram emot att se vad regeringen kommer uträtta under tid där. FN har överlåtit huvudansvaret för att ”upprätthålla internationell fred och säkerhet” till säkerhetsrådet. Så lyder artikel 24. Det är alltså ett enormt viktigt delansvar nu får. Kriget i och pågår just . Terrorgruppen , , kontrollerar stora landområden i och och har som syfte att grunda en islamistisk stat, ett så kallat kalifat. IS terrorstyrkor härjar i området, och de dödar, kidnappar och våldtar alla som inte delar deras extrema tolkning av islam. Kristna, yazidier, shiamuslimer och även sunnimuslimer drabbas av IS våld. Miljoner människor har tvingats på flykt. Terror mot demokratiska värderingar och öppna samhällen har inga nationsgränser. De senaste attackerna i ett flertal länder i väst med flera hundra dödsoffer vittnar om IS ambition, och de måste stoppas. Att det som sker i och är ett pågående folkmord på kristna folkgrupper, yazidier och andra etnoreligiösa grupper har bland andra erkänt. kom också en rapport från FN som undersökte folkmordet på yazidier. Den kom fram till att folkmordet är nu pågående. I en interpellationsdebatt sa utrikesministern i kammaren att säkerhetsrådet kan ge , , behörighet att utreda folkmordsbrott. Därför är det glädjande att nu ingår i säkerhetsrådet och kan driva frågan direkt där. Min fråga till utrikesminister är därför: Hur kommer att som medlem av verka för att säkerhetsrådet erkänner det pågående folkmordet på kristna folkgrupper, yazidier och andra etnoreligiösa minoriteter och verka för att ICC ska få behörighet att utreda frågan om det pågående folkmordet, brott mot mänskligheten och krigsbrott i och ?
fr · H3111489 · 2016-08-05 00:00:00 — Fråga 2015/16:1489 Förbudet mot signalkräftor av (M) till Statsrådet (S) infördes ett nytt EU-direktiv för att stoppa vissa invasiva arter som man skriver kan hota biologisk mångfald. Direktivet innebär bland annat att det blir förbjudet att odla, byta, föda upp, transportera, använda och hålla signalkräftor. Dessutom kommer det också bli förbjudet att sälja dessa kräftor efter . Beslutet är helt oacceptabelt och effekterna och konsekvenserna av detta direktiv kommer att slå mot den svenska landsbygden samt mot företag och jobb i hela landet. Signalkräftan är inplanterad då många av våra flodkräftor slogs ut på grund av kräftpesten. Många lantbrukare och landsbygdsbor har satsat stora pengar och arbete på att odla kräftor i och fler skulle kunna göra detta och därmed minska importbehovet av kinesiska kräftor. Men slår regeringen och EU-direktivet fullständigt sönder dessa förutsättningar och inte bara tvingar företag att lägga ner utan också hämmar den möjliga framtida tillväxt för landsbygden som ett utökat antal odlingar av signalkräftor skulle kunna innebära. genomförande av direktivet innebär att man dessutom planerar att förbjuda all försäljning av signalkräftor efter . Enligt tidningsuppgifter i tidningen så har ett lokalt företag i tvingats att varsla alla sina anställda. Som en orsak till varslet anges det kommande förbudet av handel och transport av signalkräftan samt stora förluster efter omfattande kräftstölder. Det innebär konkret att folk förlorar jobben, företag äventyras att läggas ner och landsbygden får ännu svårare att överleva. De som är ansvariga för detta är regeringen och statsrådet som inte har lyckats värna intresse i EU utan har offrat den svenska signalkräftan. Med anledning av ovanstående vill jag fråga ansvarigt statsråd : Vilka åtgärder och initiativ har statsrådet tagit i sin tjänsteutövning för att motverka förbudet mot signalkräftorna, och avser statsrådet att vidta några åtgärder för att det i fortsättningen ska vara tillåtet att odla, byta, föda upp, transportera, använda och sälja signalkräftor?
fr · H3111490 · 2016-08-09 00:00:00 — Fråga 2015/16:1490 Fredningsområde för torsk i och norra delen av av (M) till Statsrådet (S) På grund av den allvarliga situationen för torskbeståndet i enades och 2008 om införa ett fredningsområde i och norra delen av . Överenskommelsen innebar att det, från , infördes ett totalt fiskeförbud inom ett kärnområde i södra samt därtill ett större buffertområde med förbud mot fiske med sådana redskap som kan fånga torsk under dess lektid. Vidare förbjöds allt oselektivt trålfiske i en del av området. Just nu pågår förhandlingar mellan den svenska och den danska regeringen om det fortsatta regelverket för fisket i . Enligt medieuppgifter vill man från dansk sida lätta på reglerna och bland annat öppna upp för mer trålfiske. Den position i förhandlingarna är oklar. Med anledning av ovan vill jag fråga statsrådet följande: Avser statsrådet att verka för att ändra reglerna som råder inom fredningsområdet i och norra delen av och i så fall hur?