ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H311948 · 2016-03-09 00:00:00 — Fråga 2015/16:948 och syn på solidaritet i händelse av konflikt av (M) till Försvarsminister (S) Försvarsminister har besökt för att delta på Hanatinget, arrangerat av Hanaholmen, tillsammans med sin finska motpart. Detta sker bland annat som ett led i att stärka försvarssamarbetet mellan och . Försvarssamarbetet mellan länderna har utökats och fördjupats , såväl under alliansregeringen som under regeringen i . Det är positivt att vi stärker våra försvarssamarbeten med våra grannar och likasinnade länder. Under besök i framkom dock att och har olika syn när det gäller i vilken utsträckning länderna även i händelse av konflikt ska hjälpa andra, till exempel de baltiska länderna. Från svensk sida har vi gjort ett åtagande via solidaritetsförklaringen att vi inte ska förhålla oss passiva om en katastrof eller ett angrepp skulle drabba ett annat EU-land eller ett nordiskt land. ska därför kunna ge och ta emot stöd, såväl civilt som militärt. Den svenska solidaritetsförklaringen utgör en av hörnstenarna i svensk säkerhetspolitik och återupprepades av den rödgröna regeringen i utrikesdeklarationen så sent som . Från finsk sida har dock signalen varit att i händelse av konflikt inte kommer att hjälpa något annat land. Den finske försvarsministern sa i samband med besök att försvarar det egna landet och ger inte försvarsförpliktelser till någon annan. Skillnaden mellan de svenska och finska positionerna väcker frågor om var gränsen för det svensk-finska försvarssamarbetet går och hur det skulle fungera i händelse av kris eller konflikt – detta särskilt i ljuset av att betonat värdet av att och nu ska genomföra en gemensam försvarsplanering som inte bara är begränsad till fredstida scenarier. Med anledning av ovanstående skulle jag vilja fråga försvarsminister följande: Hur ser försvarsministern på att och har olika positioner i frågan om att ge militärt stöd om ett grannland skulle angripas, och hur påverkas det svensk-finska försvarssamarbetet av de olika synsätten?
fr · H311949 · 2016-03-09 00:00:00 — Fråga 2015/16:949 Övning med Patriotsystemet i av (M) till Försvarsminister (S) , befälhavaren för i , sa i samband med den stora övningen Cold Response i att han gärna vill öva mer tillsammans med . Dessutom uttalade han att han gärna skulle vilja öva på att flytta amerikansk materiel från amerikanska baser i till . Hodges pekar särskilt på att det skulle vara intressant att öva på att flytta luftvärnssystemet till svenskt territorium. Enligt Hodges skulle det sända en tydlig signal till att Nato höjt beredskapen i . Vi moderater anser att det vore värdefullt med mer samövning med Nato och . Det är också något som ligger i linje med försvarsbeslutet. ska öva mer med andra och aktivt bör söka deltagande i bilaterala och multilaterala samarbeten med tyngdpunkt i norra . Luftvärn är dessutom något som blir allt viktigare i takt med att utökar sin missilkapacitet i regionen. Att öva och samarbeta mer med och Nato stärker vår förmåga att solidariskt ge och ta emot militär hjälp i händelse av kris. Försvarsminister har dock inte kommenterat utspelet från generallöjtnant om att öva utplacering av Patriotsystemet i . har försvarsministern varit mycket tydlig med att han ser ett utökat övningssamarbete med som prioriterat. I en intervju i från pekas just utbildning och övning ut som ett av fem särskilt viktiga områden där försvarssamarbetet med ska fördjupas. Jag skulle därför vilja fråga försvarsminister följande: Hur ser försvarsministern på möjligheten att kunna utveckla övningsverksamheten med genom att till exempel öva på sätta upp luftvärnssystemet på svenskt territorium?
fr · H311950 · 2016-03-09 00:00:00 — Fråga 2015/16:950 Mål om självförsörjningsgrad i livsmedelsstrategin av (C) till Statsrådet (S) Arbetet med att stärka konkurrenskraften i de gröna näringarna är mycket angeläget. Det svenska lantbruket står under hård internationell konkurrens och det krävs att vi strävar efter att stärka konkurrenskraften i de gröna näringarna. Det behövs ett strategiskt helhetsgrepp för att vända utvecklingen, skapa fler jobb och göra lantbruket mer hållbart. har regeringen nu arbetat med att ta fram en livsmedelsstrategi. Denna kommer att bli en viktig del i att stärka svensk livsmedelsproduktion, där förbättrad konkurrenskraft för ökad svensk livsmedelsproduktion bör bli en central del av livsmedelsstrategin. har det dock varit tyst från regeringen när det gäller att presentera konkreta mål och förslag. gick dock landsbygdsministern ut på LRF:s regionstämma i sitt hemlän och deklarerade att regeringen anser att självförsörjningsgraden på livsmedel ska upp från till 60–vilket skulle skapa minst 10 000 nya jobb, och detta ska vara en central del av livsmedelsstrategin. Därför är min fråga till statsrådet : Kommer livsmedelsstrategin att innehålla mål om att självförsörjningsgraden ska öka till 60–?
fr · H311951 · 2016-03-10 00:00:00 — Fråga 2015/16:951 Förebyggande åtgärder mot ökat spelberoende av (M) till Statsrådet (S) slår larm om att spelberoendet hos unga fortsätter att öka och detta framför allt i gruppen unga män. Trots det befintliga statliga monopolet finns det ett stort utbud, en kraftig efterfrågan samt reklam i överflöd. I för att förebygga spelproblem påvisas de enorma konsekvenser ett spelmissbruk kan få. Utöver de uppenbara ekonomiska problem som kan uppstå för spelberoende människor är risken för sociala och hälsomässigt negativa effekter överhängande. Unga personer riskerar att fastna i skuldfällor och få en mycket dålig start på vuxenlivet. Regeringen tillskjuter nu ytterligare medel till samt ger ett uppdrag om att sprida information. menar i sin rapport att forskarna är långt ifrån ense om effektiviteten av sådana satsningar. Med hänsyn till ovanstående vill jag fråga statsrådet : Hur avser statsrådet och regeringen att verka för att förebygga ett ökat spelberoende hos unga?
fr · H311952 · 2016-03-09 00:00:00 — Fråga 2015/16:952 Överbeskattning av biodrivmedel av (KD) till Klimat- och miljöminister (MP) Enligt tolkning av får biodrivmedel inte ges en skattenedsättning i förhållande till fossila drivmedel som är större än att produktionskostnaden för biodrivmedlet hamnar i paritet med motsvarande fossila drivmedel. Detta är redan i sig olyckligt ur klimatsynpunkt eftersom biodrivmedel i ett långsiktigt perspektiv bör ses som klimatneutralt. Tyvärr har det blivit så att etanol och biodiesel blivit dyrare att producera än dess fossila motsvarigheter. En rapport från konstaterade att beskattningen av etanol och biodiesel är högre än vad som krävs för att inte ”överkompensera” biodrivmedlen. Detta är en följd av att beskattningen av biodrivmedlen baseras på ett tidigare, högre, oljepris än vad som råder. Detta innebär att det nu är dyrare att tanka klimatvänligt för den som har fordon som kan köra på både fossilt och fossilfritt bränsle. Ur klimatsynpunkt är denna situation naturligtvis djupt otillfredsställande. uppmuntrar i sin rapport till att ett alternativt system i form av exempelvis en kvotplikt baserad på klimatprestanda utreds och implementeras . Vad avser klimat- och miljöminister att göra för att priset på etanol och biodiesel inte ska vara högre än för bensin respektive fossildiesel?
fr · H311953 · 2016-03-10 00:00:00 — Fråga 2015/16:953 Utveckling och stärkande av kompetens av (M) till Statsrådet (S) Att använda sig av landets kompetenta hemtjänstpersonal för att stötta och vara räddningstjänsten behjälplig är inte bara att använda skattemedel effektivt utan det kan även effektivisera räddningsaktioner. I , , har hemtjänstpersonal vidareutbildats för att kunna hjälpa till och än snabbare vara på plats för att direkt kunna göra livsviktiga insatser när larmet till räddningstjänsten har gått. Det är hemtjänstpersonalen som arbetar natt som kan vara behjälplig vid exempelvis personskador och hjärtstopp, men tanken är att det skall fungera dygnet runt. Beslutet grundar sig i att ändå är ute och åker, att de personer som arbetar inom har bra utbildning och att det är ett effektivt och samhällsnyttigt sätt använda skattepengar på. På samordningscentraler går det att se var bilar befinner sig, och de kan då kallas till ett larm som inkommer i närheten. I bilarna finns både hjärtstartare och brandsläckare, vilket kan vara avgörande i vissa fall. Detta är ett gott exempel på samverkan som har utvecklats i , , och som skulle kunna visa fler vad som är möjligt. Det visar inte bara att viktiga kompetenser samverkar för att rädda än fler liv utan också på ett effektivare sätt att använda skattemedel. När avser regeringen att stimulera fler kommuner att samverka effektivare ? Med anledning av det ovan anförda vill jag fråga regeringen och ansvarigt statsråd : Vilka åtgärder avser regeringen och ansvarigt statsråd att vidta för att förbättra stödet för äldre genom att till exempel utveckla att samverka mer med andra viktiga samhällsfunktioner såsom räddningstjänsten, för att på så vis kunna rädda än fler liv och hjälpa fler som behöver hjälp?
fr · H311954 · 2016-03-10 00:00:00 — Fråga 2015/16:954 Skogskonto av (M) till Finansminister (S) Den som har skog vet hur viktigt det är att kunna fördela inkomsten . Skogskontot syftar till att ge skogsägaren en möjlighet att fördela skogsintäkterna mellan olika beskattningsår och därigenom få en jämnare beskattning, både vid planerad avverkning och vid oplanerad inkomst, såsom vid exempelvis en storm. Skogskontot möjliggör även avräkning av senare års kostnader för skogsvårdsåtgärder mot tidigare influtna skogsintäkter. Dessa regler är viktiga för våra skogsägare som väljer att bruka sin skog. Reglerna ser till att vi ger långsiktiga ekonomiska förutsättningar för vårt skogsbruk. Reglerna om skogskonto och skogsskadekonto diskuterades i samband med skattereform. Man valde då att behålla reglerna i samma form, med motiveringen att dessa regler resulterade i att skogen sköts rationellt och att avverkningarna hålls uppe (prop. 1989/90:110 s. 581). Dessa bedömningar bör fortfarande gälla. föreslår i SOU 2014:68 bland annat att skogskontot slopas och att det ersätts med en företagsfond där avsättningen begränsas till av inkomsten. En sådan förändring av skattereglerna innebär att avverkningar riskerar att bli skattemässigt drivna i stället för att ske på det långsiktigt lämpligaste och effektivaste sättet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister hur hon ställer sig till förslag om slopat skogskonto.
fr · H311955 · 2016-03-10 00:00:00 — Fråga 2015/16:955 Kontrollstation för insamling och återvinning av förpackningar och tidningar av (C) till Klimat- och miljöminister (MP) beslutade att för regeringen tillkännage att ansvaret för insamling och återvinning av förpackningar och tidningar även fortsatt ska ligga på producenterna. Jag förutsätter att regeringen tar i beaktande vad en riksdagsmajoritet tillkännagett och därmed avbryter det arbete med att införa ett kommunalt insamlingsmonopol för förpackningar och tidningar som pågår. Tillkännagivandet tar sin utgångspunkt i de skärpningar av mål för service, insamling och återvinning samt av tillsyn och kommunernas inflytande som beslutades av alliansregeringen . Att det finns utrymme för förbättringar i dagens system var centralt i de överväganden som då gjordes. Av detta följer att det också behöver ställas högre krav på producenterna för att nå högre miljöresultat. Givet att nu tydligt angett att insamlingsansvaret ska kvarstå hos producenterna är det viktigt att regeringen och ansvariga myndigheter följer upp att de skärpta målen nås . Införandet av en så kallad kontrollstation skulle kunna vara en möjlighet. Därför vill jag fråga klimat- och miljöministern följande: Är regeringen beredd att, med ett bibehållet sammanhållet producentansvar i enlighet med tillkännagivande, införa en kontrollstation för att följa upp förbättrad service samt att insamlings- och återvinningsmålen för förpackningar och tidningar nås?
fr · H311956 · 2016-03-10 00:00:00 — Fråga 2015/16:956 Återgång till liberalaste migrationspolitik av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) har haft mest liberala migrationspolitik. Detta har resulterat i enorma påfrestningar såväl för vårt eget samhälle som för flyktingar runt om i världen, som av det skälet inte fått det efterlängtade bistånd som de annars kunde ha fått. I när tusentals barn dör som följd av att de inte haft tillgång till rent vatten eller då människor dör eller svälter i flyktingläger för att FN inte har tillräckligt med resurser har man skrutit med att ”ta ansvar” för ett högt antal asylinvandrare till . Resultatet har som tidigare nämnts också inneburit stora ekonomiska, sociala och praktiska påfrestningar på vårt samhälle. Under regeringens frågestund ställde därför undertecknad en fråga till arbetsmarknadsminister (S), som skulle besvara allmänpolitiska frågor. Då det inte är hennes ansvarsområde och då jag inte anser mig ha fått ett tydligt svar väljer jag att i stället rikta frågan till justitie- och migrationsministern: Avser ministern och regeringen att arbeta för att ska återgå till den extremt öppna migrationspolitik som rådde för , ja eller nej?
fr · H311957 · 2016-03-10 00:00:00 — Fråga 2015/16:957 Kontanterna och landsbygden av (S) till Statsrådet (MP) är ett län med många småföretagare, och stora delar av länet är landsbygd. När jag har träffat småföretagare och medborgare som bor i länets glesbygder har jag mött en stor oro över hur betaltjänster förändras och kontanter avvecklas. Ingen är emot digitaliseringen och den tekniska utvecklingen. Tvärtom, nya affärsmöjligheter samt möjligheter till service och kommunikation har öppnats genom nätet och digitaliseringen. Men precis som i fråga om alla andra samhällsförändringar finns det behov av att leda och styra upp den. Staten har tyvärr tillåtit de fem storbankerna att diktera villkoren för utvecklingen av betaltjänster och kontanthantering, och givetvis gör de detta till sin egen fördel. Landsbygden har inte alltid bredbandstäckning och tillräcklig mobiltäckning med kapacitet i näten. Det är svårt att få lönsamhet i betallösningar på landsbygden. Föreningar och småföretagare med mindre dagskassor på landsbygden upplever problem i sina kontakter med främst storbankerna. Turister har kontanter eller kort som inte fungerar. Konsekvenserna av nedlagda bankkontor och indragna bankomater eller inlämningsställen blir större på landsbygden. En fortsatt bra kontanthantering är av största betydelse för en levande landsbygd, tror jag. Staten måste visa stor lyhördhet mot företag och medborgare som upplever problem med en nedgraderad kontantanvändning. Genom vilka konkreta åtgärder vill statsrådet förbättra landsbygdens bankservice och fortsatt kontantanvändning för dem som så vill?
fr · H311958 · 2016-03-10 00:00:00 — Fråga 2015/16:958 Staten och kontanthanteringen av (S) till Statsrådet (MP) Det finns tydliga politiska mål kring kontantfrågan. Regeringen och statsrådet vill att alla ska kunna hantera sin ekonomi på valfritt sätt i alla delar av landet. Företag, föreningar och privatpersoner ska ha goda möjligheter att sätta in, ta ut och omsätta kontanter. Staten har givetvis ansvaret för att gå in där marknaden misslyckas. Politiska mål måste dock bli verkstad och konkreta utfall i människors vardag. Främst storbankerna fortsätter att avveckla kontor, bankomater, insättningsmöjligheter för företagares dagskassor etcetera. Den fysiska bankservicen för privatpersoner och småföretagare nedmonteras i syfte att helt föra över allt till nätet och digitala banktjänster. Genom detta tänker sig storbankerna också kunna skära ned i både personal- och lokalkostnader. Kontantförsörjningen ligger i privata händer. De fem storbankerna äger tillsammans , som styr antalet bankomater. Bankägda BDB, , lagrar och distribuerar kontanter. BDB sätter pris på dessa tjänster och påverkar därmed kontanthanteringen. Valfriheten blir en chimär, då storbankerna medvetet ser till att det blir så dyrt som möjligt att hålla sig med kontanter. Att företag och privatpersoner använder allt mindre kontanter handlar inte bara om teknikutveckling och frivilliga val utan också om att kontanter får en rad konkurrensnackdelar jämfört med elektroniska lösningar. Genom vilka åtgärder är statsrådet beredd att bryta de fem storbankernas destruktiva inflytande över betalningssystem och banktjänster samt ge kontanter rättvisa konkurrensmöjligheter gentemot elektroniska lösningar?
fr · H311959 · 2016-03-10 00:00:00 — Fråga 2015/16:959 Åtgärder för minskade avhopp från högskoleutbildningar av (M) till Statsrådet (S) Flera av våra lärosäten anordnar kompletterande utbildningar för personer med utländsk examen. Det är viktigt såväl för den enskilde som för samhället. I Sacos rapport Vad kostar en akademiker? visar beräkningar att en svenskutbildad läkare kostar , om man tittar på hela utbildningskedjan, medan en kompetenskomplettering för en invandrad läkare kostar en tiondel så mycket. Enligt en artikel i kårtidningen (1/2016) visar det sig dock att avhoppen från utbildningarna är relativt stora. Bristande språkstöd anges som en orsak. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vad kommer statsrådet att vidta för åtgärder för att fler personer med utländsk examen ska fullfölja sin högskoleutbildning och inte hoppa av studierna ?
fr · H311960 · 2016-03-10 00:00:00 — Fråga 2015/16:960 Minskade utsläpp från transportsektorn genom ökad användning av biodrivmedel av (M) till Klimat- och miljöminister (MP) har en stor påverkan på utformningen av den svenska drivmedelsbeskattningen. Statsstödsreglerna innebär bland annat att biodrivmedel inte får ”överkompenseras”. Biodrivmedel får därmed inte genom stöd eller skattenedsättningar göras billigare än sina fossila motsvarigheter. Reglerna behöver verkligen förändras. För mig är det självklart att det måste vara möjligt att ha ett skattesystem som gör förnybara drivmedel mer konkurrenskraftiga än fossila – en uppfattning som jag hoppas att klimat- och miljöministern delar. lämnade sin så kallade övervakningsrapport rörande skattebefrielsen för flytande biodrivmedel . I rapporten konstaterar myndigheten att det inte funnits någon överkompensation för biodrivmedel. Detta innebär att biobränsle, obeskattat, inte var billigare än det fossila bränslet och att den skatt som det beslutades om efter regeringens förslag inte var motiverad. Detta har drabbat biodrivmedelsmarknaden hårt. Särskilt har försäljningen av etanol i form av minskat, men även försäljningen av rapsdiesel har hamnat i en liknande situation. Regeringens skattepolitik leder alltså till en minskad försäljning av biodrivmedel till förmån för fossila alternativ. Detta är ur ett klimatperspektiv mycket bekymmersamt. Regeringen har också gjort det dyrare att köpa supermiljöbilar i form av laddhybrider och att ha en miljöbil som tjänstebil. Regeringens samlade politik riskerar att bromsa omställningen av transportsektorn. Det är allvarligt, då transportsektorn står för omkring en tredjedel av de svenska klimatutsläppen. Med anledning av att regeringens skattepolitik straffar förnybara drivmedel vill jag fråga klimat- och miljöministern: Hur ser ministern på möjligheten att minska transportsektorns utsläpp av växthusgaser genom en ökad användning av biodrivmedel, och avser regeringen att vidta några åtgärder för att säkerställa att regeringens politik premierar i stället för straffar förnybara drivmedel?
fr · H311961 · 2016-03-10 00:00:00 — Fråga 2015/16:961 Beskattningen av biodrivmedel av (M) till Finansminister (S) Den svenska beskattningen av biobränslen är i mångt och mycket ett resultat av och den tolkningar av dessa. Statsstödsreglerna innebär bland annat att biodrivmedel inte får ”överkompenseras”. Biodrivmedel får därmed inte genom stöd eller skattenedsättningar göras billigare än sina fossila motsvarigheter. Reglerna behöver verkligen förändras. För mig är det självklart att det måste vara möjligt att ha ett skattesystem som gör förnybara drivmedel mer konkurrenskraftiga än fossila. måste minska transportsektorns klimatpåverkan och sträva efter att nå den av Alliansen uppsatta visionen om en fossiloberoende fordonsflotta 2030. En kraftigt ökad produktion och användning av biodrivmedel behövs om detta ska vara möjligt, vilket fordrar att biodrivmedlen ges goda förutsättningar. Den måste därför med kraft driva på för en översyn av och i väntan på regelförändringar tillämpa nuvarande regelverk på bästa möjliga sätt genom att inte beskatta biodrivmedel hårdare än vad som absolut är nödvändigt. har lämnat in sin övervakningsrapport avseende skattebefrielse för flytande biodrivmedel . I denna rapport har man kommit fram till att det inte funnits någon överkompensation för etanol eller RME. Detta innebär att biobränsle, obeskattat, inte var billigare än det fossila bränslet och att den skattehöjning på biodrivmedel som beslutades efter regeringens förslag inte var fullt ut motiverad. Regeringen har tagit ut en för hög skatt på biodrivmedel. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansministern: Hur ställer sig finansministern och regeringen till de slutsatser har kommit fram till, och avser finansministern att återkomma med förslag till förändringar av beskattningen av biodrivmedel med anledning av de uppgifter som framkommit?
fr · H311962 · 2016-03-10 00:00:00 — Fråga 2015/16:962 Löntagarfonder av (M) till Finansminister (S) En arbetsgrupp inom arbetarekommun med flera namnkunniga socialdemokrater, till exempel socialförsäkringsminister , förordar i en nysläppt rapport en så kallad ekonomisk demokrati. De vill öka de anställdas inflytande i näringslivet, och i första hand handlar det om att stimulera fram fler löntagarägda företag. Bland annat vill arbetarekommunen undersöka om det går att premiera löntagarägda företag i upphandlingar. Eftersom arbetsgruppen också vill ha en nationell lagstiftning på området, vilket skulle påverka näringslivet och företagare som har anställda, är frågan om huruvida regeringen avser att gå vidare med detta förslag högst relevant. Men anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister följande: Avser finansministern att gå vidare med förslaget om löntagarägda företag?
fr · H311963 · 2016-03-10 00:00:00 — Fråga 2015/16:963 Landspecifika rapporter om mänskliga rättigheter av (M) till Utrikesminister (S) Utrikesminister höll ett tal i med , demokrati och rättsstatens principer – utmaningar i en turbulent tid. I talet konstaterades att världen står inför många och stora utmaningar samt att ”den politiska och ekonomiska utvecklingen har gjort att fler människor än någonsin kan åtnjuta mänskliga rättigheter”. Utrikesministern sa att ”har bidragit till denna utveckling genom sin utrikespolitik och genom konkreta insatser inom utvecklingssamarbetet. Utan vårt och andras gemensamma engagemang skulle den globala utvecklingen inte ha kommit så långt eller gått lika snabbt, vare sig gällande kampen mot dödsstraff eller arbetet för utbildning, demokrati och kvinnors rättigheter.” Ministern anförade vidare att ”vårt gemensamma engagemang är särskilt centralt i dagens läge där auktoritära regimer har fått ökat inflytande, det demokratiska utrymmet minskar och de universella rättigheterna begränsas”. Enligt utrikesministern kommer regeringen att lämna en skrivelse om mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer till , och regeringen befinner sig mitt i det arbetet. På frågan vad och hur ska göra hänvisar utrikesministern bland annat till landspecifika rapporter om mänskliga rättigheter och att de ska vidgas till att ”också inkludera demokrati och rättsstatens principer”. På regeringens hemsida finns länkar till webbplatsen Mänskliga Rättigheter, , där landspecifika rapporter om mänskliga rättigheter går att ladda ned. Den sista rapporten är och publicerades . På samma hemsida står det även att sammanställer ”rapporter om situationen för de mänskliga rättigheterna i världens länder. är rapporterna offentliga och kan läsas här på regeringens webbplats för mänskliga rättigheter. granskade läget för de mänskliga rättigheterna i länderna i och (ASO). Rapporterna för ASO offentliggjordes .” Med anledning av ovanstående vill jag fråga utrikesminister varför det inte har kommit några landspecifika rapporter om mänskliga rättigheter sedan regeringen tillträdde och när vi kan förvänta oss några nya rapporter.