ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H3111373 · 2016-06-17 00:00:00 — Fråga 2015/16:1373 Bidrag till våldsbejakande extremism av (C) till Kultur- och demokratiminister (MP) kom regeringen och allianspartierna överens om ett antal viktiga åtgärder för att motverka terrorism, våldsbejakande extremism och liknande hot mot samhället. En av delarna i överenskommelsen var att offentliga bidragsgivare ska säkerställa att skattemedel inte går till våldsbejakande budskap eller organisationer. I överenskommelsen står det följande: ”Det är viktigt att bidragsgivare säkerställer att offentliga medel inte ges till organisationer som sprider våldsbejakande budskap. För att få statsbidrag måste en organisation leva upp till grundläggande demokratiska värderingar. Skulle de förespråka våldsbejakande budskap ska de inte få något stöd. Det gäller i synnerhet budskap som förespråkar terrorism.” Ändå avslöjades det att organisationen () får ett stort bidrag från Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor. Det är en grupp som har varit under utredning av , har bjudit in hatpredikanter som uttrycker sympatier med IS och och romantiserar utförandet av jihad. SFM bygger på en salafistisk grund och skapar en i många fall extrem miljö. Handläggaren i frågan förklarade för att extremistkopplingar inte varit en del i bedömningen eftersom organisationen inte sökt pengar för att motverka extremism. Min bild är att överenskommelsen innebär att ingen organisation som står för extrema värden ska ta del av offentliga medel, oavsett vad den söker pengar för. Demokratiminister skrev en artikel om hur regeringen avser att stärka arbetet mot våldsbejakande budskap i bidragen till civilsamhället. Med anledning av ovanstående vill jag fråga kultur- och demokratiminister : När tror statsrådet att de överenskomna åtgärderna är på plats, så att offentliga medel kan delas ut till våldsbejakande eller extremistiska organisationer?
fr · H3111374 · 2016-06-17 00:00:00 — Fråga 2015/16:1374 Regler kring gödselförbud och deras inverkan på svenskt jordbruk av (C) till Statsrådet (S) har medierna uppmärksammat hur en lantbrukare i förbjudits att köra ut stallgödsel eftersom det luktar, trots att han stämt av detta med både kommunen och de närboende. och mark- och miljödomstolen står fast vid beslutet att bonden inte får gödsla , , helgaftnar och helgdagar. Jag ställde i en interpellationsdebatt frågan till landsbygdsminister om han tyckte det var rimligt att lantbrukares äganderätt inskränks och möjligheterna till ett rationellt jordbruk försvåras med nuvarande gödselregler. Denna fråga kunde dock inte ministern svara på utan han hänvisade till 2 kap. 3 § och sa att enligt den paragrafen ska ”alla som bedriver eller avser att bedriva en verksamhet eller vidta en åtgärd, utföra de skyddsåtgärder, iaktta de begränsningar och vidta de försiktighetsåtgärder som behövs för att förebygga, hindra och motverka olägenheter för människors hälsa och miljön". Vidare sa han: ”Skyldigheten gäller för alla och gäller enligt 2 kap. 7 § i den utsträckning som det inte kan anses vara orimligt att uppfylla dem.” Således hänvisade till klimat- och miljöministern när jag frågade hur detta förbud kommer att påverka den ekologiska produktionen, klimatet och miljön. har den slutgiltiga domen för lantbrukaren i fallit; mark- och miljödomstolen ger inget prövningstillstånd till lantbrukaren som inte får gödsla . Farhågan ligger i att fallet blir prejudicerande för hela jordbruket och att allt fler lantbrukare kommer att förbjudas gödsla efter väder och vind. Ett sådant scenario skulle också hota framtiden för ett klimatfrämjande ekologiskt lantbruk. Följaktligen är min fråga till statsrådet : Kommer statsrådet att vidta åtgärder och tillsätta en utredning om hur nuvarande gödselregler påverkar det svenska lantbruket och dess framtid?
fr · H3111375 · 2016-06-17 00:00:00 — Fråga 2015/16:1375 Asylrätt för kriminella av Boriana (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Enligt uppgifter från skånska medier har en av europeiska säkerhetstjänster välkänd jihadist sökt asyl i . Han greps i misstänkt för att ha varit i och stridit för Daish, och han är i sitt hemland misstänkt för vapenbrott och för att vara en av personerna bakom ett träningsläger för terrorister. Han är även belagd med reseförbud av myndigheterna i sitt hemland. Mannen greps av gränspolis vid Airport eftersom han är med på SIS-listan över personer som av olika skäl, exempelvis inreseförbud eller grov brottslighet, inte får resa in i . Han togs i förvar av polisen för snabb utvisning men sökte politisk asyl, vilket innebar att polisen blev tvungen att lämna över ärendet till som stoppade avvisningen. Asylrätten är en grundläggande rättighet och den som av olika skäl anser sig behöva skydd ska få sin sak prövad. Men något är fel när de terrorister som till stor del är ansvariga för den flyktingström som vi ser själva kan söka asyl och därigenom kringgå inreseförbud och avvisning. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vad avser ministern att vidta för åtgärder för att täppa till de luckor som finns i svensk lagstiftning som möjliggör för terrorister och grovt kriminella att söka asyl och som hindrar beslut om snabb avvisning?
fr · H3111376 · 2016-06-17 00:00:00 — Fråga 2015/16:1376 Samordning av civil och militär utbildning på av (M) till Försvarsminister (S) De som vill bli piloter inom försvaret får gå officersprogrammet med aviatisk profil. Programmet inleds med tre teoretiska terminer på . Sedan får piloterna genomgå två terminer med grundläggande flygutbildning vid på Malmen i . Den sjätte terminen ges vid som sammanfattar de teoretiska och praktiska delarna till en helhet. Det finns dock tankar på att samordna den militära pilotutbildningen med den civila utbildning som Trafikflyghögskolan bedriver på . Att samordna pilotutbildningen skulle ha flera fördelar. Dels skulle man uppnå synergieffekter, dels skulle Försvarsmaktens rekryteringsbas för piloter utökas. De länder som har köpt in och leasar JAS Gripen-systemet har även uttryckt intresse för att grundutbilda sina piloter på . Försvarsmakten utbildar inte bara JAS-piloter, utan försvaret har även ett behov när det gäller helikopterpiloter och piloter till transportflyget. Utbildningen för dessa kategorier är mycket likartad den motsvarande civila utbildningen. Samma samordningsvinster skulle även kunna uppnås vid en samordning mellan civil och militär utbildning av flygtekniker. En utbildning som även den bedrivs på . Med anledning av ovanstående vill jag fråga försvarsminister följande: Hur ser försvarsministern på möjligheten att gå vidare med samordning av civil och militär utbildning av piloter och tekniker på flygplats?
fr · H3111377 · 2016-06-20 00:00:00 — Fråga 2015/16:1377 Besked kring småskalig vattenkraft av (C) till Miljöminister (MP) har riktat två tillkännagivanden som rör småskalig vattenkraft till regeringen, bland annat ett om att särskild hänsyn ska tas vid framarbetandet av ett nytt regelverk för just småskalig vattenkraft och vattenverksamhet. Regeringen har aviserat att en proposition om nytt ett regelverk kring vattenverksamheter ska läggas fram . Även i den energiöverenskommelse som träffades mellan fem riksdagspartier tas den småskaliga vattenkraften upp, och i överenskommelsen nämns bland annat en fond som ska hjälpa småskaliga vattenkraftverk att vidta miljöåtgärder. Ett nytt regelverk och en fondlösning kommer att ta tid att arbeta fram. Men redan nu befinner sig många småskaliga vattenkraftsägare i en mycket svår situation, och vissa riskerar att gå i personlig konkurs på grund av den tillståndsprocess de befinner sig i. generaldirektör har uttryckt att det behövs politiska besked om hur frågan ska hanteras i väntan på att den stora fonden och nya regelsystem kommer på plats. Därför är min fråga till miljöministern: På vilket sätt tänker ministern och regeringen agera för att hjälpa de ägare av småskalig vattenkraft som hamnar i kläm i väntan på att ett nytt regelverk kommer på plats?
fr · H3111378 · 2016-06-20 00:00:00 — Fråga 2015/16:1378 Elöverkänslighet och evidensbaserad hjälp av (L) till Statsrådet (S) Sedan elöverkänslighet började växa fram har en stor mängd forskningsstudier gjorts på ämnet. Resultatet är entydigt: Något samband mellan elektromagnetiska fält från vanliga teknikprodukter och de symtom som anses påvisa så kallad elöverkänslighet finns ej. Människor som upplever att de mår dåligt till följd av elektromagnetiska fält ska bemötas med respekt och få hjälp. Däremot finns det inget vetenskapligt stöd för att det är elektromagnetiska fält som är orsaken. fastslår att sjukvården ska grunda sig på vetenskap. Ändå erhåller statligt stöd, och många kommuner och landsting bistår med ”elsanering” och ”strålningsfria zoner”, ibland till betydande kostnader. I bästa fall är sådana åtgärder utan effekt, i värsta fall sker det i stället för åtgärder som kunde ha hjälpt personerna till ett besvärsfritt liv. hade tidigare allmänna råd om bemötande av patienter som relaterar sina besvär till amalgam och elektricitet (SOSFS 1998:3), men de upphävdes eftersom de ansågs som föråldrade. Behovet av vägledning kvarstår dock. Mot bakgrund av detta vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Vad gör statsrådet för att personer som upplever elöverkänslighet ska få evidensbaserad hjälp?
fr · H3111379 · 2016-06-20 00:00:00 — Fråga 2015/16:1379 Postförsändelser till rättspsykiatriska kliniker av Boriana (M) till Justitie- och migrationsminister (S) I en intervju med SVT säger en verksamhetschef inom den rättspsykiatriska vården att problemen på klinikerna med insmugglad narkotika via post är omfattande. Det har även förekommit att skjutvapen har smugglats in på det här sättet. Brev och försändelser till personer som är dömda till rättspsykiatrisk vård får enligt lag inte rutinmässigt kontrolleras, utan beslut om kontroll måste tas i varje enskilt fall. Den som ska ta beslutet är respektive kliniks chefsöverläkare. är det inte ens tillåtet för personal på klinikerna att klämma eller känna på misstänkta paket utan ett beslut om kontroll. Motivet till att lagen ser ut som den gör är att den ska skydda den enskilde och skapa rättssäkerhet för patienten. Paradoxalt nog skapar det en situation där det med stöd av lagen blir möjligt att begå nya brott. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att tillåta rutinmässiga kontroller och därigenom stoppa möjligheten att smuggla in narkotika via post på rättspsykiatriska kliniker?
fr · H3111380 · 2016-06-21 00:00:00 — Fråga 2015/16:1380 Bostäder för nyanlända av (S) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) Bostadsbristen i är akut. Utmaningen ökar genom det stora antal flyktingar som flytt till och behöver en bostad för att kunna etablera sig. Då krävs en mängd olika förslag och åtgärder för att vi ska kunna öka nyproduktionen till en nivå som kan närma sig behoven. Ett problem är att många inte har råd att hyra eller köpa de bostäder som byggs. Ett annat problem är att flyttkedjorna inte kommer igång så att billigare bostäder blir lediga. Och ökar behovet av bostäder ännu mer. Den akuta boendefrågan gällande nyanlända är och kommunens ansvar. Samhället har mycket höga kostnader för att lösa boendefrågan för nyanlända och långsiktigt måste boendekostnaden sjunka. I snitt bedöms kostnad vara strax per person och dygn. Samhällets nuvarande kostnader för de kortsiktiga bostadslösningar för asylboende bör kunna nyttjas bättre och mer långsiktigt och gynna kommunen och dess invånare på ett hållbart sätt. Kommunen kan ha byggbar mark som inte är lönsam att bygga på, till exempel i stadsdelscentrum utanför stadskärnan. Där understiger marknadsvärdet i regel produktionskostnaden för att bygga bostäder, baserat på den maximala hyra som kan tas ut. har arbetet fram olika förslag på hur vi ska kunna möta detta behov. Ett förslag går ut på att delfinansierar projektet via högre hyra än marknadshyran för bostäder/ trygghetsbostäder. Det medför att projekt kan uppföras på mark i något sämre läge, på platser där ingen uppför bostäder då marknadsmässiga avkastningskrav gör att projektet får nedskrivningsbehov (ref: den så kallade Västerviksmodellen). Sabos bedömning är att det medför att vi med denna modell kan komma åt redan detaljplanelagd och byggbar mark och således kraftfullt öka bostadsbyggandet ganska snabbt. Detta är inte lösningen på hela bostadssituationen i , men det kan vara en del av den. Med hänvisning till det anförda vill jag fråga arbetsmarknads- och etableringsminister : Vilka initiativ är ministern beredd att ta med anledning av det som har framförts?
fr · H3111381 · 2016-06-21 00:00:00 — Fråga 2015/16:1381 Tonnageskatten av (KD) till Finansminister (S) Tonnageskatten är en schablonmässig beskattning av fartygens nettodräktighet som bestäms oberoende av företagens inkomster och utgifter. Det är en viktig fråga för svensk sjöfart och som näringen länge efterfrågat. Regeringen har haft som ambition att införa skatten , något som fått stöd även från övriga partier, eftersom vi värnar sjöfarten. Tonnageskatten definieras av EU som ett statligt stöd och kräver därför godkännande innan den införs. Det hela borde vara en formsak, eftersom nästan alla andra EU-länder har en tonnageskatt. Men har ärendet bordlagts av skatteutskottet eftersom man inte lyckats säkra ett godkännande från , vilket gör att svensk sjöfart även fortsatt får arbeta med sämre villkor än sina konkurrenter. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga finansminister : Vilka åtgärder vidtar finansministern för ett skyndsamt införande av tonnageskatten?
fr · H3111382 · 2016-06-21 00:00:00 — Fråga 2015/16:1382 Kriterier för att uppgraderas till universitet av (M) till Statsrådet (S) skrev statsrådet (S) tillsammans med en partikollega, vilken är ordförande i , en debattartikel i (). I artikeln presenterade de båda S-politikerna nyheten att från kommer att få universitetsstatus. gjorde en förfrågan om detta men fick då avslag på sin begäran. Ett beslut som statsminister lär ha sagt berodde på det statsfinansiella läget (). Ett ansträngt läge som fortfarande torde föreligga. Med tanke på att fler högskolor nu väntas skicka in ansökningar för att uppgraderas till universitet är det viktigt att de utbildnings- och forskningspolitiska kriterierna som ligger bakom utnämningen tydliggörs. Detta är viktigt eftersom att högskolor som tilldelas universitetsstatus också kommer att innebära att mer resurser styrs till lärosätet ifråga. Med hänvisning till ovan vill jag fråga statsrådet : Vilka utbildnings- och forskningspolitiska kriterier ska vara uppfyllda för att en högskola ska kunna uppgraderas till universitet?
fr · H3111383 · 2016-06-21 00:00:00 — Fråga 2015/16:1383 i av (L) till Utrikesminister (S) I är en stor del av befolkningen i stort behov av humanitärt stöd, som relativt få biståndsaktörer har möjlighet att arbeta på grund av den väpnade konflikten. Omfattande korruption utgör också ett hinder för biståndet på vägen till de drabbade. av krig och instabilitet är statens kollaps på många håll ett faktum. I skuggan av Daishs framfart i , och fortsätter att växa i landet, trots flera militära insatser mot terrororganisationen. Rapporter visar hur i detta läge utarbetat en strategi där ”mjuk makt” används för att vinna befolkningens förtroende – man övertar de samhällsbärande funktioner som staten misslyckats att fylla. Hela samhällen är utelämnade åt terrororganisationens goda vilja – det är den som bistår med utbildning, vatten och elektricitet. Islamforskaren har beskrivit hur detta resulterar i en utbredd tolerans för, och i förlängningen stöd till, . Dess livstid och ideologi riskerar därför att bli mycket långvarig i en annars laglös region. Vi kan därför inte bara fokusera på Daish. Också detta utgör ett allvarligt hot mot den globala säkerheten. beslutade Sida att öka stödet till till följd av den väpnade konflikten i landet. Detta stöd kanaliseras genom FN. Humanitärt stöd – tillsammans med militära insatser – gör skillnad, men mjuka strategi sätter fingret på något viktigt. Idéer kan inte krossas med drönare, och demokratisering kräver mer än säckar med ris. Jag vill med anledning av ovanstående fråga utrikesministerMargot : Vad ämnar regeringen göra för att motarbeta radikaliseringen i länder som ?
fr · H3111384 · 2016-06-21 00:00:00 — Fråga 2015/16:1384 Propositionen om ändrat regionalt utvecklingsansvar i vissa län av (M) till Statsrådet (S) Under regeringssammanträdet fattade regeringen beslut om propositionen Ändrat regionalt utvecklingsansvar i vissa län (prop. 2015/16:176). Enligt lagen om regionalt utvecklingsansvar i vissa län ansvarar landstingen i , , , , , , , och samt för insatser för att skapa en hållbar regional tillväxt och utveckling samt för upprättande och fastställande av länsplaner för regional transportinfrastruktur. , , och har hos regeringen ansökt om att få överta det regionala utvecklingsansvaret i sina respektive län. I propositionen föreslås att lagen om regionalt utvecklingsansvar ändras så att lagen även omfattar dessa län. Förslaget innebär också att berörda landsting får besluta att och i stället ska betecknas regionfullmäktige respektive regionstyrelse. Vid val ska dock beteckningen fortfarande användas. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Efter behandling i röstar ledamöter om propositionen. För att lagförslaget ska bli verklighet måste en majoritet av ledamöterna i rösta för det. Trots detta hade kallat de eventuellt berörda länsstyrelserna till möte . Mötet hade som syfte att gå igenom den fortsatta processen och tidsplanen med anledning av verksamhetsövergång (uppgifter som ska flyttas över, behandling av personal med flera finansieringskällor och uppgifter inför regleringsbrev för ) och ändrad ansvarsfördelning i länen. Länsstyrelserna fick ”verkställandebeslut”. vill att länsstyrelserna ska förhandla med regionförbunden/landstingen om hur statens pengar på området ska fördelas. Om de inte blir överens så fördelas till landstingen och till länsstyrelserna. Allt detta skedde alltså trots att propositionen varken har blivit behandlad eller bifallen av . Därutöver fick inte länsstyrelserna tydliga svar vad gäller hanteringen av gamla, fortfarande öppna ärenden om regional utveckling. Ska de lämnas över till landstingen eller inte? Denna fråga är mycket viktig för om inte den avgörs så kommer länsstyrelserna i värsta fall att stå med många öppna ärenden, men utan personal. Med anledning av ovanstående är min fråga till statsrådet : Varför ägde ovannämnda möte och fördelningen av ovanstående uppgifter rum före beslut om propositionen och hur förhåller sig detta till de demokratiska och konstitutionella spelreglerna i vårt land?
fr · H3111385 · 2016-06-21 00:00:00 — Fråga 2015/16:1385 Öppna ärenden om regional utveckling av (M) till Statsrådet (S) I en tidigare skriftlig fråga från mig om föregripande av behandling av propositionen Ändrat regionalt utvecklingsansvar i vissa län - redogör jag för propositionen och vissa åtgärder som regeringen vidtagit. Jag nämner där att länsstyrelserna inte har fått information om vad som ska ske med gamla, fortfarande öppna ärenden med koppling till länsstyrelsernas nuvarande ansvar för regional utveckling. Ska de lämnas över till landstingen eller inte? Denna fråga är mycket viktig, eftersom länsstyrelserna riskerar att stå med många öppna ärenden, men utan personal. Med anledning av detta vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Vad ska ske med berörda länsstyrelsers öppna ärenden om regional utveckling, för den händelse bifaller ovan nämnda proposition och , , och övertar det regionala utvecklingsansvaret i sina respektive län?
fr · H3111386 · 2016-06-21 00:00:00 — Fråga 2015/16:1386 Regionala utvecklingsmedel av (M) till Statsrådet (S) I en tidigare skriftlig fråga från mig om föregripande av behandling av propositionen Ändrat regionalt utvecklingsansvar i vissa län - redogör jag för propositionen och vissa åtgärder som regeringen vidtagit. Jag nämner där att vill att länsstyrelserna ska förhandla med regionförbunden/landstingen om hur statens pengar till regional utveckling ska fördelas. Om de inte blir överens fördelas till landstingen och till länsstyrelserna. Det framstår som svårt att se framför sig hur en förhandling ska gå till, när parterna redan från början vet vad slutresultatet skulle bli om de inte lyckas komma överens, och detta slutresultat är mycket förmånligt för den ena av parterna. Varför skulle landstingen givet denna utgångspunkt gå med på att få av utvecklingsmedlen? Om regeringen hade menat att detta skulle vara en verklig förhandling hade regeringen rimligen inte i förväg informerat parterna om vad resultatet skulle bli om de inte lyckas bli överens. får man närmast intrycket att detta är ett spel för gallerierna, som tar tid och kraft, men knappast är särskilt meningsfullt. Jag vill därför ställa följande fråga till statsrådet : Varför tar statsrådet initiativ till förhandlingar av detta slag, när förutsättningarna är sådana att landstingen inte har någon anledning att nöja sig med av de ifrågavarande medlen?
fr · H3111387 · 2016-06-21 00:00:00 — Fråga 2015/16:1387 Felaktiga utbetalningar från av Boriana (M) till Socialförsäkringsminister (S) rapporterar att betalar ut i felaktiga utbetalningar och att de är dåliga på att kräva tillbaka pengarna. Endast en mindre andel av de felaktigt utbetalda pengarna upptäcks och krävs tillbaka, och det beror enligt på att arbetet med återkrav nedprioriterats . Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialförsäkringsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att tillse att felaktigt utbetalda ersättningar från krävs tillbaka i större utsträckning än vad som sker ?
fr · H3111388 · 2016-06-21 00:00:00 — Fråga 2015/16:1388 Kvinnliga innovatörer av (M) till Närings- och innovationsminister (S) Av inkomna patentansökningar kommer från kvinnliga uppfinnare. Det låga antalet ansökningar har varit , trots att kvinnorna blir allt fler på forskningsutbildningarna och i teknikintensiva verksamheter. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga närings- och innovationsminister : Vad avser ministern och regeringen att vidta för åtgärder att förbättra förutsättningarna för kvinnliga innovatörer, företagare och formgivare?
fr · H3111389 · 2016-06-21 00:00:00 — Fråga 2015/16:1389 Regelförenklingar efter rapport av (M) till Närings- och innovationsminister (S) I svar på min skriftliga fråga 2015/16:645 om regelförenkling för ökad svensk konkurrenskraft skriver ministern : ”analyseras nu närmare för att se vilka åtgärder som eventuellt kan vidtas för att ytterligare förbättra regelgivningsprocesserna i ." presenterades som ett led i arbete med att systematiskt följa upp frågor kring regelgivningsprocesser i medlemsländerna. Regeringen har haft många månader på sig att noga analysera slutsatser. Med anledning av ovanstående vill jag fråga närings- och innovationsministern följande: Vilka åtgärder har ministern initierat som resultat av ?