ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H3111203 · 2016-05-11 00:00:00 — Fråga 2015/16:1203 Rysk tillgång till hamn på av (M) till Försvarsminister (S) Nord Streamkonsortiet vill använda hamn på i händelse av att planerna på att bygga ytterligare två nya gasledningar mellan och , det så kallade Nord Stream 2, blir verklighet. Konsortiet skulle i så fall, bland annat, ha tillgång till hamn under det att de nya gasledningarna projekteras och byggs. Redan när de första gasledningarna byggdes fanns en diskussion om vilka säkerhetspolitiska risker det skulle medföra att låta ett konsortium, som till största delen ägs av ryska intressen, få tillgång till strategiskt viktiga hamnar i . har den säkerhetspolitiska situationen försämrats betydligt i och med den ryska aggressionen mot och den illegala annekteringen av . Bara uttalade utrikesminister dessutom att skulle vidta militära åtgärder mot om vi skulle gå med i Nato. Med anledning av detta skulle jag vilja fråga försvarsminister följande: Vilka risker ser försvarsministern när det gäller att ge ett ryskdominerat konsortium, med nära band till den ryska regimen, tillgång till en av de strategiskt mest viktiga svenska hamnarna i det oroliga säkerhetspolitiska läge vi nu befinner oss i?
fr · H3111204 · 2016-05-12 00:00:00 — Fråga 2015/16:1204 EU:s betalningsdirektiv av (L) till Statsrådet (MP) och är en av de hetaste startup-scenerna i världen. Ett område som särskilt har seglat upp är den svenska fintechsektorn: innovativa startups som förändrar den finansiella industrin med ny teknik. Nya tjänster som inte har varit möjliga eller innovationer som har hämmats av dålig konkurrens blir ofta resultatet när mindre och nya spelare går in i en ny bransch. Några exempel på detta är välkända Klarna men även mindre bolag såsom Trustly och Tink. Det är inte helt enkelt att driva ett fintechbolag. De finansiella regelverken för fintechbolag håller fortfarande på att utvecklas, som vår banksektor nära nog är en oligopolmarknad för ett fåtal spelare. Konsumenterna är förlorare i ett system som är riggat för storbolag. Delar av detta är dock på väg att ändras med Directive 2, PSD2, som ska implementeras senast . PSD2 kommer att öppna för mindre spelare med innovativa lösningar som gagnar konsumenter och handlare. Transaktioner kommer att bli säkrare. Innovation hamnar i fokus som i andra branscher. Mellanhänder blir färre. Konkurrensen ökar, och transaktionskostnaderna kommer troligtvis att sjunka. Det är alltså bra för både konsumenter och företagande. För de svenska bankerna kan det också vara bra, men allt hänger på viljan att utvecklas och inte sträva emot. Med ett gynnsamt startup-klimat, befintliga fintechbolag, stor andel transaktioner över internet och ett högt förtroende mellan parterna finns det goda förutsättningar för att ska ta ledartröjan inom fintechvärlden. har en bra möjlighet att göra PSD2 till en grogrund för innovation. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet: Vad gör statsrådet och regeringen för säkerställa att är snabbt med att implementera PSD2?
fr · H3111205 · 2016-05-12 00:00:00 — Fråga 2015/16:1205 Hyperloop i av (L) till Statsrådet (S) behöver miljövänliga, snabba och pålitliga kommunikationer, och pågår en diskussion kring om och hur mycket höghastighetståg som ska byggas. En ny teknik, kallad hyperloop, utvecklas nu på flera platser runt om i världen. Inledande beräkningar tyder på att den skulle vara mycket billigare än höghastighetståg och även avsevärt snabbare, . Sträckan –skulle ta , –. Flera regeringar har ställt sig positiva till denna nya teknik. Bland annat har president intresserat sig, och den amerikanska regeringen har granskat om det inledande förslaget skulle fungera och slagit fast att det gör det. har skrivit avtal med ett hyperloopföretag. Som sagt är tekniken ung, och mycket kan ändras, men utvecklingen går snabbt med många olika intressenter som bidrar, både företag och forskare. Att fastslå att vi ska bygga hyperloop vore för tidigt, men – regeringen eller en myndighet – kan utreda den som ett alternativ till höghastighetståg och se vad som behöver ske i utvecklingen för att det skulle vara ett realistiskt alternativ. Hyperloop måste inte ställas direkt mot höghastighetståg, även om det känns aktuellt just , men oavsett tågens framtid är det ett intressant alternativ. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga: Vad tänker statsrådet ta för initiativ för att utreda hyperloop som en möjlig kommunikationsform i ?
fr · H3111206 · 2016-05-12 00:00:00 — Fråga 2015/16:1206 Avtal om vaccin av (M) till Statsrådet (S) Enligt uppgifter har skrivit ett nytt avtal med samma leverantör avseende i grunden samma prototypvaccin som upphandlades med anledning av WHO:s deklarerande av en pandemi orsakad av influensaviruset H1N1, den så kallade svininfluensan. I samband med denna pandemivaccinering drabbades över 300 svenskar av narkolepsi, en allvarlig sjukdom som medför stort lidande för inte bara den enskilde drabbade utan även dennes familj. Enligt , statsepidemiolog vid , är det osannolikt att samma sak händer igen. hävdar bland annat att exakt samma sak inte kommer att hända igen, dels för att det inte är exakt samma vaccin, dels för att det inte är exakt samma förutsättningar. Detta betraktat ur epidemiologens perspektiv. Sett ur medborgarens perspektiv förefaller detta förfarande och synsätt vara minst sagt okänsligt och respektlöst. Den forskning som pågår har ännu inte svaret på vad som påverkade vaccinet att orsaka narkolepsin. Svaren att vi vet vilka åldersgrupper som drabbades och under vilka förutsättningar är ju inte tillräckligt välgrundade skäl att välja samma prototypvaccin igen. Låt oss lära av våra misstag. Självklart ska även de åldersgrupper som drabbades mest frekvent av narkolepsi, barn och unga, kunna ta del av det vaccin staten upphandlar för att säkerställa liv och hälsa vid en eventuell ny pandemi. Då duger det inte med att åberopa att man vet vilka åldersgrupper som sist drabbades. Därför är det nu angeläget att veta vilka beslut regeringen och ansvarigt statsråd, , har tagit med anledning av beslut och om avtalet redan är påskrivet. Vilka undersökningar och upphandlingar har förelegat, och vilka kriterier ställde regeringen upp med anledning av dessa? Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställa följande fråga till ansvarigt statsråd, (S): Vilka initiativ avser statsrådet att ta för att säkerställa att vid behov av en ny pandemivaccinering inte även denna leder till följdverkningar såsom narkolepsi?
fr · H3111207 · 2016-05-12 00:00:00 — Fråga 2015/16:1207 Väntetid för pass av (M) till Statsrådet (S) Väntetiden för att kunna skaffa ett pass är mycket lång i . Problemet har bland annat uppmärksammats i medierna, där polisen anger att man successivt försöker förstärka bemanningen på passexpeditionerna. Att detta möjligen kan lösa problemet är dock en klen tröst för den som behöver skaffa ett pass . finns inga lediga tider att tillgå på någon av passexpeditionerna i västra framöver. Därutöver är möjligheten till drop-in bortplockad. När sommaren nu närmar sig och fler människor behöver skaffa pass kan man misstänka att problemet snarare kommer att förvärras än förbättras. Man kan med fog fråga sig vad regeringen anser att en person som behöver ett pass ska göra i det här läget och hur lång väntetid statsrådet tycker är rimlig. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : På vilket sätt avser statsrådet att säkerställa att väntetiderna för att få pass i avsevärt kortas?
fr · H3111208 · 2016-05-12 00:00:00 — Fråga 2015/16:1208 Finansiering av ISFI av (SD) till Kultur- och demokratiminister (MP) Samisk film är viktig ur många aspekter. Dels fyller den en kulturell roll, dels fungerar den som ett verktyg för att berätta och gestalta samernas ställning i samhället, samisk historia, traditioner och språk. Internationella samiska filminstitutet med säte i representerar samerna i , och . ger endast det norska och det norska ekonomiskt stöd till filminstitutet, som svenska samer och produktionsbolag är delaktiga i projekt och produktioner som institutet står för. har rekommenderat de nordiska länderna att samfinansiera filminstitutet, vilket vore positivt då det är en gemensam nordisk angelägenhet och institutet har en ambition att verka internationellt. har meddelat att man anser rekommendationen avslutad med hänvisning till anslagen för samisk kultur i sametingen. För att ge förutsättningar för institutet att verka och utvecklas i rätt riktning är det av vikt att även tar ett ansvar för detta som en del i hela filmpolitik. Då såväl som och har samisk befolkning ger institutet även stora möjligheter för nordiskt samarbete på flera plan. utgör en viktig del i arbetet med att bevara och förvalta den samiska kulturen i . Min fråga till kultur- och demokratiministern är därför: Avser ministern och regeringen att föra en dialog med för att ge möjlighet att anta rekommendation om samfinansiering av , och vad anser ministern att kan ta för ekonomiskt ansvar till dess att har kommit fram till ett finansieringsförslag?
fr · H3111209 · 2016-05-12 00:00:00 — Fråga 2015/16:1209 Direktflyg – av (M) till Statsrådet (S) går inga flyglinjer direkt från till huvudstad , utan man måste göra minst en mellanlandning på sin väg mellan och . SAS flyger från men får då landa på Narita Airport, som ligger en till en och en halv timmes bilfärd utanför , vilket innebär en onödig förlängning av resan för den som reser till , för att inte tala om mellanlandningen i . Det finns dock en flygplats som ligger närmare Tokyos centrum: Haneda Airport. En direktlinje till Haneda skulle innebära en avsevärt kortare restid in till för turister och arbetsresenärer samt möjligheter till bättre utbyte mellan våra länder. träffade infrastrukturminister ambassadör i för att utbyta åsikter om svensk infrastrukturpolitik samt för att främja utbytet mellan och . Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet: Diskuterades en direktförbindelse mellan och Haneda vid mötet med ambassadör, och vad var i så fall statsrådets respektive ambassadörens linje i frågan?
fr · H3111210 · 2016-05-12 00:00:00 — Fråga 2015/16:1210 Rekrytering av poliser av (L) till Statsrådet (S) Kompetensförsörjningen till svensk polis är en ständigt aktuell fråga, särskilt i samband med ledigheter eller föräldraledigheter. Frågan aktualiseras mot bakgrund av att flera poliser lämnat myndigheten för att byta arbetsgivare. Denna oroande utveckling måste regeringen ta på mycket större allvar än . Ovanpå detta tillkommer att det i mindre orter är svårt att rekrytera poliser som också är beredda att stanna kvar på orten. besökte jag lokalpolisområdet Sala i . De ansvarar för att täcka den norra länsdelen, ett stort geografiskt område. En viktig utmaning är att kunna erbjuda poliser från närområdet anställning i myndigheten. En mer lokal rekryteringsprocess skulle kunna minska antalet poliser som snabbt lämnar mindre orter för att flytta till större städer. när regeringen är i färd med att akademisera polisutbildningen kommer det att bli ännu svårare för de mindre orterna att täcka behovet av poliser i yttre tjänst. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet: Kommer statsrådet och regeringen att påverka rekryteringsprocessen så att lokala polismyndigheter enklare och direkt kan anställa poliser från sitt närområde?
fr · H3111211 · 2016-05-12 00:00:00 — Fråga 2015/16:1211 Krav på legitimation för djursjukskötare av (L) till Statsrådet (S) För sedan skärptes kraven för djursjukskötare när legitimation infördes efter avslutad utbildning vid , . Även djurvårdare/djursjukskötare som har arbetat länge kan inte utöva vissa delar av sitt yrke, som exempelvis att ge sömnmedel, utan legitimation. Det är uppenbart att effekterna av att personal inte längre har rätt att utföra vissa arbetsuppgifter kan bli negativa för många djurkliniker; inte minst blir bemanningsproblematiken extra svår och . Efterfrågan på personal med kompetens att söva är mycket stor på arbetsmarknaden. Även om antalet utbildningsplatser har ökat är bedömningen att efterfrågan är större än tillgången. För att lösa kompetensförsörjningen krävs därför åtgärder från regeringens och sida. Valideringsfrågan är central. En modell för att lösa problematiken skulle kunna vara att validera kunskap och att medge att man får utföra vissa arbetsuppgifter, som exempelvis sövning, utan krav på legitimation. Min fråga till statsrådet är: Kommer statsrådet och regeringen att vidta åtgärder för att påskynda en regeländring som ger validerade djursjukskötare (utan legitimation) möjlighet att fortsatt utföra vissa arbetsuppgifter, som exempelvis sövning?
fr · H3111212 · 2016-05-12 00:00:00 — Fråga 2015/16:1212 Fikru situation i Kalityfängelset av (V) till Utrikesminister (S) Fikru Maru har suttit fängslad utan rättegång. Anklagad på oklara grunder sitter han i Kalityfängelset utanför i – samma fängelse där och satt hälften så . Vi är flera som har ställt frågor till regeringen med anledning av Fikrus situation. har både och varit i vid ett flertal tillfällen utan att besöka Fikru. Fikrus situation är ohållbar, och det är hög tid att regeringen vidtar alla de åtgärder de kan för att bistå honom. Med anledning av det som framförts vill jag fråga utrikesministern: Vilka initiativ avser ministern att ta för att bistå Fikru Maru och säkerställa att hans fall får en rättssäker prövning?
fr · H3111213 · 2016-05-12 00:00:00 — Fråga 2015/16:1213 Asylsökande över av (M) till Statsrådet (S) En kapsejsad flotte med fyra personer utanför ön medförde ett stort räddningspådrag då fyra människor låg i vattnet efter ett misslyckat försök att ta sig till för att söka asyl. Polisen säger sig ha fått indikationer från flera håll på att det kan bli vanligare med flyktingar som försöker ta sjövägen över till för att söka asyl. Med hjälp av flygplan och fartyg övervakas av . Att upprätta bevakning i de många småbåtshamnarna kräver dock mer resurser. Därför vill jag fråga statsrådet följande: Avser statsrådet att använda mer av samhällets resurser och frivilligorganisationer som exempel för att hantera denna problematik?
fr · H3111214 · 2016-05-12 00:00:00 — Fråga 2015/16:1214 granskning av (L) till Finansminister (S) kritiserar finansminister för att hon och regeringen kringgår utgiftstaken. ifrågasätter bland annat lämpligheten i att regeringen flyttar utgifter mellan budgetåren utan godkännande, och de omfattande höjningarna av utgiftstaken framåt gör att de i praktiken förlorar sin styrande effekt. konstaterar: ”Regeringens skrivningar i Årsredovisning för staten 2015 ger inte en rättvisande bild av kopplingen mellan utgiftstaket och överskottsmålet. Dessutom kringgås utgiftstaket genom att utgifter som avser 2016 tidigareläggs till 2015. menar att beslutet är att likställa med en höjning av utgiftstaket . Frågor av sådan betydelse bör normalt behandlas av , inte av regeringen ensam.” Vidare konstaterar myndigheten bland annat att ”det i den förda finanspolitiken inte längre finns något tydligt samspel mellan storleken på de takbegränsade utgifterna och överskottsmålet. Skrivningarna i årsredovisningen bör därför inte ge intryck av att så är fallet.” Min fråga till finansminister är: Delar finansministern uppfattning att regeringen inte längre för en finanspolitik där det finns ett tydligt samspel mellan storleken på de takbegränsade utgifterna och överskottsmålet samt uppfattning att regeringen borde ha gått till för godkännande av flytten av utgifter mellan budgetår?
fr · H3111215 · 2016-05-13 00:00:00 — Fråga 2015/16:1215 Tillståndsgivning för vapenlicenser av (L) till Statsrådet (S) Den våldsbejakande extremismen är ett allvarligt hot mot enskildas liv och frihet och mot säkerhet. Det är därför av vikt att personer med koppling till terrorism eller organisationer som förespråkar politiskt våld inte ges tillgång till vapen. Polisens handläggning av ärenden rörande vapenlicenser behöver ske på ett sätt som säkerställer detta. Det handlar dels om de rättsliga förutsättningarna för informationsutbyte mellan och Säkerhetspolisen i samband med handläggningen av ansökningar om vapenlicens, dels om polisens interna handläggningsrutiner. Av medieuppgifter att döma har det dock förekommit fall där en individ med kopplingar till våldsbejakande extremism först fått avslag på ansökan om vapenlicens i en del av landet för att få bifall på en ansökan i en annan polisregion. Mot bakgrund av detta blir min fråga till statsrådet : Anser statsrådet att det finns tillräckligt goda förutsättningar för informationsutbyte mellan polisen och Säkerhetspolisen i vapenlicensärenden, eller kommer statsrådet och regeringen att vidta åtgärder för att förändra detta?
fr · H3111216 · 2016-05-16 00:00:00 — Fråga 2015/16:1216 Tilldelning av tåglägen av (M) till Statsrådet (S) På den svenska järnvägen går många olika sorters tåg, som alla ska samsas på samma spår. Tåglägestilldelningen är därför avgörande för i vilken omfattning man kan bedriva trafik som tågbolag. tilldelas tåglägen på årsbasis, vilket skapar förutsättningar för flexibilitet och omläggningar av tidtabellen år . För vissa tågoperatörer är detta problematiskt, eftersom det blir svårt att på vara garanterade utrymme på banan, vilket påverkar förutsättningarna att göra långsiktiga planeringar. Det blir också svårt att räkna på investeringar i nya tåg om man inte vet huruvida man får möjlighet att använda dem på det svenska järnvägsnätet eller ej. I kontrast till detta finns godstrafikens behov av väldigt kortsiktig tilldelning av trafiklägen för att tillgodose varierande behov hos deras kunder. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Är statsrådet beredd att verka för att tillgodose såväl behovet av flexibilitet i tilldelningen av tåglägen som behovet av en långsiktighet för tågoperatörer?
fr · H3111217 · 2016-05-16 00:00:00 — Fråga 2015/16:1217 Trafikanalys slutsatser efter införandet av den nya kollektivtrafiklagen av (M) till Statsrådet (S) lämnade Trafikanalys en rapport där de utvärderade införandet av den nya kollaktivtrafiklagen. I analysen uppmärksammades problem som kan behöva lösas, och det presenterades förslag på lösningar. Utvärderingen utgör ett gediget underlag för fortsatt arbete med att utveckla kollektivtrafiken i . Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder har statsrådet vidtagit och avser att vidta för att ta till vara det som framkommit i Trafikanalys utvärdering av kollektivtrafiklagen?
fr · H3111218 · 2016-05-16 00:00:00 — Fråga 2015/16:1218 Drönare i känsliga naturområden av (M) till Statsrådet (S) har vi bevittnat en stor ökning av antalet obemannade luftfarkoster, så kallade drönare. Dessa kan enkelt styras från marken av en oerfaren pilot, vilket skapar stora möjligheter men även vissa risker som måste hanteras. Dagens lagstiftning angående dessa farkoster inriktar sig i huvudsak på hur man får flyga ur ett flygtekniskt perspektiv samt vad som får fotograferas ur ett integritetsperspektiv. Ett perspektiv som inte regleras på samma sätt är luftfart i känsliga naturområden där djurliv kan påverkas av störningar från exempelvis drönare. Enligt en utredning hos (2016:678) förekommer det därför att man i regelverk för enskilda områden inför reglering av hur man får framföra luftfarkoster såsom drönare i syfte att skydda bland annat fåglars häckning. Där beskrivs också hur känsliga fågelarters häckning kan påverkas negativt av exempelvis en drönare som påverkar fåglars landningar och häckningsplatser. Utvecklingen av obemannade luftfarkoster är oerhört positiv. För att den ska komma till sin rätt och inte hämmas krävs tydliga förutsättningar för vad som är tillåtet och otillåtet att göra med dessa farkoster. Att det skapas enskilda regleringar för varje enskild nationalpark, fågelskyddsområde, naturreservat och så vidare är därför olämpligt, såväl ur djurlivets perspektiv som för utvecklingen av tjänster kopplade till obemannade luftfarkoster. Mot bakgrund av bland annat ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att säkerställa ett enhetligt regelverk i hela landet för hur man får respektive inte får framföra obemannade luftfartyg i känsliga naturområden?
fr · H3111219 · 2016-05-16 00:00:00 — Fråga 2015/16:1219 Konkurrensneutral tillgång till infrastruktur för kommersiella kollektivtrafikbolag av (M) till Statsrådet (S) Sedan den nya kollektivtrafiklagen trädde i kraft har mycket skett. Lagen har börjat testas, och kommersiella initiativ har uppstått på vissa ställen, med varierande framgång. Det är inte förvånande att en uppstånden marknad såsom denna möter hinder i sitt inledande stadium, varför det är viktigt för politiken att vara vaksam och, när så är nödvändigt, undanröja hinder som kan uppstå. Från kommersiella kollektivtrafikbolag uppfattar jag signaler om att tillgången till infrastruktur såsom hållplatser, stationslägen, stationsbyggnader och informationstavlor inte alltid kan erhållas på konkurrensneutrala villkor. Förutsättningarna för detta finns tydligt redogjorda i en rapport från (2016:774). Det är uppenbart att detta verkar hämmande på utvecklingen för den kommersiella kollektivtrafiken. Därför är det angeläget att en förbättring kommer till stånd . Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka analyser har statsrådet och regeringen gjort vad gäller konkurrensneutral åtkomst av infrastruktur för kollektivtrafikoperatörer, och vilka åtgärder har statsrådet inom ramen för sitt ansvarsområde i regeringen vidtagit för att skapa förutsättningar för ett konkurrensneutralt tillträde till trafik- och stationsinfrastruktur även för kommersiella kollektivtrafikbolag?
fr · H3111220 · 2016-05-16 00:00:00 — Fråga 2015/16:1220 Misstänkta terrorister bland asylsökande av (L) till Justitie- och migrationsminister (S) framkom det att antalet asylärenden där involverar Säkerhetspolisen har ökat dramatiskt. har heller inte haft kapacitet att tidigt kunna avgöra om en flykting kan ha koppling till terrororganisationer som Islamiska staten eller begått allvarliga krigsförbrytelser/folkmord. Säkerhetspolisen har efter anmälan från möjlighet att avge ett yttrande, som kan utgöra ett viktigt beslutsunderlag när verket ska besluta om en person ska beviljas uppehållstillstånd eller inte. Det är angeläget att denna rutin fungerar för att förhindra att terrorister söker skydd i som flyktingar, inte minst för att förhindra framtida attentat på svensk mark. Mot bakgrund av detta blir min fråga till justitie- och migrationsminister : Avser ministern och regeringen att vidta åtgärder för att ansvariga myndigheter ska få ett bättre fungerande system för att avvisa misstänka terrorister som söker asyl i ?
fr · H3111221 · 2016-05-16 00:00:00 — Fråga 2015/16:1221 Regeringens ansvarsfördelning avseende postfrågorna av (M) till Statsminister (S) Frågor som rör post och postutdelning hör sällan till de mest debatterade, och de kommer därför ofta i skymundan jämfört med exempelvis it-frågorna. Detta är beklagligt, då frågorna bär stor vikt för många svenska medborgare som är beroende av att postgången fungerar och att den håller måttet. Volymerna med paket som skickas ökar i , sannolikt mycket tack vare en ökad e-handel. Den som tror att postfrågorna sakta kommer att dö ut och snart inte längre kommer att vara ett viktigt politikområde misstar sig därför. För sedan entledigade statsministern från hans post som statsråd med ansvar för bland annat postfrågor. It-frågorna tilldelades då näringsminister , och bostadsfrågorna handhas tills vidare av statsrådet . Vem som har hand om postfrågorna har dock inte varit lika tydligt och går heller inte att läsa sig till på regeringens hemsida. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsminister : Vilket statsråd har , , ansvar för frågor som rör post samt brev- och paketbefordran?