ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H311750 · 2016-02-04 00:00:00 — Fråga 2015/16:750 Livstidsstraffet för mord av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) har avgjort sitt första mordfall med tillämpning av den nya straffskalan för mord. Domstolen fastställer straffet till fängelse. lagändring syftade till att livstid ska bli vanligare och utgöra det normala straffet för mord. När det gäller hur lagtexten utformades förekom viss diskussion under lagstiftningsarbetet. Den utformning som valdes förespråkades av vissa tunga remissinstanser som exempelvis , och . Den politiska viljan var tydlig: Normalstraffet för mord ska vara livstids fängelse. Tyvärr har det visat sig vara svårt att få till detta så att lagstiftarens vilja får genomslag i praktiken. Jag noterar att även en minoritet av domarna i tycker det. Två av fem ledamöter dömer i enlighet med den senaste reformen. Ur alla aspekter, och särskilt med hänsyn till brottsoffret, är det synnerligen viktigt att lagens strängaste straff blir normgivande vid mord. Därför behövs ett nytt förslag som uppfyller och säkerställer att vilja kommer till uttryck i den praktiska rättstillämpningen. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsministern vilka åtgärder ministern och regeringen kommer att vidta för att säkerställa att avsikt beslut vad gäller påföljden för mord tydliggörs.
fr · H311751 · 2016-02-04 00:00:00 — Fråga 2015/16:751 Sexslaveri med barn i av (L) till Statsminister (S) Den svenska organisationen arbetar med att hjälpa och frita unga flickor i nio- till tolvårsåldern som våldtas på bordeller, enligt organisationens uppgifter uppemot . Majoriteten av dessa unga sexslavar kommer från . Detta är ett fasansfullt kvinnoförtryck i en cynisk och oacceptabel sexindustri, där många av flickorna blir gravida och nya offer föds rakt in i slaveriet. Den 13–reser statsminister till med en svensk delegation för att medverka under industrimässan in som äger rum i . Under besöket i ska Löfven ha överläggningar med premiärminister . Jag vill därför fråga statsminister : På vilket sätt kommer statsministern aktivt att agera och försöka förmå premiärminister att stoppa detta sexslaveri med unga flickor?
fr · H311752 · 2016-02-05 00:00:00 — Fråga 2015/16:752 Intäkter från trängselskatt i av (C) till Statsrådet (S) När Västsvenska paketet förhandlades fram beslutades att intäkterna från införandet av trängselskatt i skulle stå för en del av finansieringen. Det garanterar det avtal staten ingick med , kommunerna runt och regionerna i och . Det har framkommit information om att regeringen planerar att gå fram med en annan budgetteknisk lösning, som innebär att staten använder intäkterna från trängselskatten i till andra åtgärder och att i stället getts uppdraget att via lån finansiera åtgärder i Västsvenska paketet. Min fråga till statsrådet är med anledning av detta: Kan statsrådet garantera att denna åtgärd inte kommer att kosta skattebetalarna något extra vare sig i eller i som helhet, och kan statsrådet också garantera att det inte medför någon som helst extra risk för de åtgärder som är planerade inom ramen för Västsvenska paketet?
fr · H311753 · 2016-02-05 00:00:00 — Fråga 2015/16:753 Behovet av robusta vägtransporter för det halländska arbets- och näringslivet av (M) till Statsrådet (S) Vi har ett ökat trafikflöde i , där samt är viktiga leder till och från kusten. I området finns största turistmål och handelscentrum, Gekås , som ökar sitt besöksantal . Detta gör det till en av de större arbetsplatserna i regionen. I princip alla kommer till arbetet vägledes. Majoriteten på eller 154, från eller . Trafikflödet kan antas öka även , inte minst i och med järnvägstunneln i som börjar byggas och som ytterligare kommer att medverka till högre attraktionskraft i området. Dessutom ser vi hur flera av de stora företagen inom träindustrin koncentrerar sin verksamhet till och även expanderar kraftigt. Detta leder naturligtvis till ett ökat flöde av främst tunga transporter. Det är glädjande att regeringen uppmärksammar behovet av väginvesteringar i . Statsrådet fick en genomgång från lokala politiker och företagsledare vid sitt besök. Med anledning av ovanstående skulle jag vilja fråga statsrådet följande: Vilka intryck tar statsrådet med sig från besöket när det gäller behov av infrastrukturinvesteringar i vägnätet i ?
fr · H311754 · 2016-02-05 00:00:00 — Fråga 2015/16:754 Fri entré på statliga museer av (M) till Kultur- och demokratiminister (MP) Från har det varit fri entré på vissa av de statliga museerna. För att finansiera reformen ökar regeringen anslaget till de statliga museimyndigheterna med . Kulturminister motiverar beslutet så här: ”De skatter som finns i museerna är våra gemensamma. Därför är det naturligt att vi ser till att alla får chansen att ta del av det som vi äger tillsammans.” Problemet är dock att det är långt ifrån alla som kan ta del av den fria entrén. Majoriteten av de 18 museerna som har fri entré ligger i . Med få undantag ligger alla i något av våra storstadsområden. Vi som bor på landsbygden har med andra ord inte möjlighet att ta del av kulturutbudet på samma sätt som storstadsbor. Om regeringen menar allvar med att ge fler människor möjlighet att ta del av kulturen finns det en möjlighet att flytta vissa av de statliga museerna från storstäderna till andra delar av landet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga kultur- och demokratiministern: Är ministern beredd att utlokalisera de statliga museerna till andra delar av landet än storstadsområdena för att på så sätt ge fler möjlighet att ta del av våra gemensamma skatter?
fr · H311755 · 2016-02-05 00:00:00 — Fråga 2015/16:755 Utformningen av jordbruksstödet av (M) till Statsrådet (S) I samband med EU:s reform av den gemensamma jordbrukspolitiken, CAP, har förändringar av jordbruksstödets olika delar genomförts. ska stödområdena för kompensationsstödet och det nationella stödet ritas om. Syftet med kompensationsstödet är att ge ersättning till områden där det är svårare att driva jordbruk, medan det nationella stödet ska gottgöra för långa avstånd och för att klimatet påverkar produktionen. På grund av ett EU-direktiv måste den geografiska indelningen av stödområden för dessa två stöd ritas om . Den nya indelningen, som ska spegla landets olika odlingsförutsättningar, bygger på statistik över temperaturdata och använder landets församlingar som indelning. Indelningen tar därmed inte hänsyn till jordmån, struktur och arrondering. Det innebär att lantbrukare i vissa fall kan hamna på olika sidor av gränsen i den geografiska indelningen, trots att förutsättningarna egentligen är helt likvärdiga. Det betyder att lantbrukarnas stöd, jämfört med om de hamnat på samma sida gränsen, blir olika. Det upplevs självklart som djupt orättvist av den som hamnar på ”fel” sida om gränsen. Det är lätt att känna sympati för de lantbrukare som här blir offer för ett system och fast i en situation som de har ytterst små möjligheter att påverka. Problemet understryker behovet av långsiktig politik som syftar till att stärka det svenska jordbruket och göra det mer konkurrenskraftigt och lönsamt och därmed mindre beroende av jordbruksstöd. Där är vi dock inte . Så länge jordbruksstöden finns måste utformningen av dem göras på ett sätt så att inte lantbrukare kommer i kläm till följd av att gränserna på en karta ritats utan hänsyn till relevanta parametrar. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : På vilket sätt är statsrådet beredd att agera för att jordbruksstöden framöver ska fungera mer neutralt och bättre ta hänsyn till relevanta parametrar?
fr · H311756 · 2016-02-05 00:00:00 — Fråga 2015/16:756 Åtgärder vid ett ökat antal asylsökande av Boriana (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Justitie- och migrationsminister sa följande i en intervju med anledning av prognos: ”Vi kommer inte att försätta i den situation som vi befann oss i . Om siffrorna ökar igen och situationen inte är hanterlig för oss, då behöver vi vidta ytterligare åtgärder.” Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsministern: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att förhindra att , om antalet asylsökande ökar, hamnar i en situation som är ohanterlig?
fr · H311757 · 2016-02-05 00:00:00 — Fråga 2015/16:757 Regeringens svar på larmsignaler från hälso- och sjukvården av (M) till Statsrådet (S) Regeringen och ansvarigt statsråd bör ge tydliga besked om vilka ytterligare konkreta förslag regeringen avser att genomföra för att underlätta och ge bättre förutsättningar för hälso- och sjukvården. Larmsignaler ljuder allt högre, och det är regeringen och ansvarigt statsråds ansvar att ta dessa larm på allvar och agera. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, MSB, har uttryckt sig så här och varnar för ”liv och hälsa, begynnande undanträngningseffekter samt samhällets funktionalitet”. Kommuner och Landsting, SKL, uttrycker nuvarande läge som att ”under den extrema situation som råder går det dock inte att fullfölja lagstiftningen”. Rubriker i till exempel tidningen sammanfattar läget: Sjuksköterskan: ”Det har aldrig varit värre”. Sjukhusen larmar: ”Vården är i total kris”. I är vårdkrisen på en nivå som gör att patientsäkerheten är hotad, enligt . I har akutmottagningen stora rekryteringsbehov eftersom personalen säger upp sig. Redan före det akuta läget med 80 000 asylsökande fanns det utmaningar inom vården. Återigen växande väntetider, undvikbara vårdskador som ställer patientsäkerheten på prov, att bostadsort är avgörande för cancerbehandling i rimlig tid samt brist på vårdpersonal, som ställer in arbetspass för att vårdteam inte är kompletta. Denna bild kompletteras ytterligare av den nya aktuella undersökningen Euro Health Consumer Index , en jämförande undersökning som analyserar utvecklingen inom hälso- och sjukvården i länder. delar sistaplatsen med , och gällande väntetider inom vården. har regeringen med kirurgisk precision tagit bort alla delar av den tidigare alliansregeringens påbörjade systematiska arbete för att minska och helt ta bort de långa väntetiderna inom vården, såsom den så kallade kömiljarden med dess krav på konkreta resultat gällande minskade väntetider. SKL visar också att fick en fjärdedel av patienterna vänta på operation i specialiserad vård, medan det var färre än var sjunde patient. Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställa följande fråga till regeringen och ansvarigt statsråd : Vilka ytterligare konkreta och långsiktiga nationella strategiska åtgärder ska regeringen och ansvarigt statsråd vidta nu för att underlätta vardagen för hälso- och sjukvårdens medarbetare och stärka patienten, med anledning av det ansträngda läget i delar av hälso- och sjukvården?
fr · H311758 · 2016-02-05 00:00:00 — Fråga 2015/16:758 Kameraövervakning av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) gäller en ny lag för kameraövervakning i offentliga miljöer. Enligt lagen ska allmän kameraövervakning ske med tillbörlig hänsyn till enskildas personliga integritet. Utgångspunkten är att kameraövervakning alltid innebär ett intrång i de övervakades personliga integritet, och för att tillstånd ska beviljas får intrånget inte vara kränkande. För att kameraövervakningen inte ska anses vara kränkande måste ändamålet med och behovet av åtgärden väga tyngre än de övervakades intresse av skydd för den personliga integriteten. För tillåtelse att kameraövervaka en allmän plats krävs därmed starka skäl för att intrånget i den privata sfären ska vara motiverat. Lagen om allmän kameraövervakning är rimlig i sak. Kameraövervakningen av offentliga miljöer får aldrig användas som en standardåtgärd och ska inte ersätta andra insatser. I praktiken leder dock avvägningen mellan skyddet av den personliga integriteten och behovet av övervakningen till komplicerade bedömningar, som i vissa fall får ett tveksamt utfall. Vid bedömningen av behovet av kameraövervakning ska ett flertal faktorer beaktas. I förhållande till tidigare lagstiftning är lagen om allmän kameraövervakning tänkt att vara mindre restriktiv när ändamålet är att förebygga brott och förhindra olyckor. Ett smidigare förfarande är särskilt angeläget då personrelaterade våldsbrott såsom rån och våldtäkter ökar. Även en i hela landet växande problematik med skadegörelse och anlagda bränder understryker behovet av utökad övervakning i vissa fall. i länsrätter, kammarrätter och Regeringsrätten visar dock på att tillstånd om kameraövervakning i brottsförebyggande syfte ofta avvisas med motiveringen att polisen bör kunna uppfylla övervakningens avsikt. Men i utsatta miljöer, såsom i parker, där vi vill att människor ska kunna passera och känna sig trygga, kan rimligtvis inte polisen stå positionerad dygnets alla timmar. Lagstiftningens goda intentioner verkar således tyvärr ofta inte uppfyllas i den praktiska hanteringen av dessa frågor. Det finns därmed anledning att se över utökade möjligheter till kameraövervakning i vissa utsatta områden med dokumenterat hög brottslighet och där ändamålet är att skapa en tryggare miljö. Det är också angeläget att handläggningstiderna för dessa ärenden avsevärt kortas, för att möjliggöra snabba insatser när så krävs. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister : På vilket sätt är ministern beredd att säkerställa att möjligheter till kameraövervakning i praktiken utökas enligt lagstiftningens intentioner och att handläggningstiden för ärendena kortas?
fr · H311760 · 2016-02-08 00:00:00 — Fråga 2015/16:760 Förbättrade livsvillkor för familjehemsplacerade barn av (M) till Statsrådet (S) var drygt 22 300 barn och unga placerade enligt socialtjänstlagen (SoL). Motsvarande antal för dem som var placerade med vård enligt lagen om vård av unga (LVU) var knappt 7 000. Antalet barn som omhändertogs enligt LVU var ca 2 600. Ofta har familjehemsplacerade barn en sämre fysisk och psykisk hälsa än sina kamrater som är uppvuxna med biologiska föräldrar. Många av barnen presterar dessutom sämre i skolan trots en normal intelligensnivå. Detta är särskilt oroväckande eftersom en lyckad skolgång är en av de viktigaste faktorerna för barnets framtida välbefinnande. Trots lagstiftning som markerar att kommunerna har ett särskilt ansvar för placerade barns utbildning hamnar många familjehemsplacerade barn utanför samhället, särskilt när de nått vuxen ålder. Skolsatsning inom familjehemsvården – Skolfam – är en arbetsmodell som inleddes mellan och skol- och fritidsförvaltning och omfattade 25 barn. utvärderades satsningen med hoppfulla resultat. efter att projektet inletts visade barnen högre kognitiv prestationsförmåga, och medelvärdena hade förbättrats i nästan alla pedagogiska tester. är Skolfam en del av den permanenta familjehemsverksamheten i . Liknande projekt har inletts i andra kommuner och i samarbete med Stiftelsen och Kommuner och Landsting/Regioner. och har tagit fram en vägledning för socialtjänst, skola och hälso- och sjukvård om placerade barns skolgång och hälsa. De trycker särskilt på betydelsen av att samverkan mellan , skolan och hälso- och sjukvården fungerar bra, samt att varje aktör måste ta sitt ansvar. Jag vill därför fråga statsrådet hur statsrådet och regeringen arbetar för att uppmuntra alla kommuner att ta ett likvärdigt ansvar för familjehemsplacerade barns livsvillkor.
fr · H311761 · 2016-02-08 00:00:00 — Fråga 2015/16:761 Långa väntetider för anknytningsärenden av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Trycket på vårt mottagningssystem är fortsatt högt. är det 14–för en svensk, skattebetalande medborgare att få tillfälligt uppehållstillstånd (TUT) för sin partner från ett icke EU-land. Vissa organisationer anser att detta bryter mot mänskliga rättigheter, utlänningslagen och egna stadgar. finns det ca 65 000 ärenden där anknytningspersonen är svensk medborgare. Det betyder att det är fler än 130 000 personer – då det också kan finns barn inblandade – som lever i en ovisshet och under hård psykisk press. 21 månader är att leva separerad från sin man eller hustru. En då det inte går att planera det dagliga livet och man helt lever i ovisshet. Det är önskvärt att vi hittar åtgärder som kan minska väntetiderna, även i tider när det råder allmänt högt söktryck hos . Med anledning av ovanstående vill jag fråga: Vilka åtgärder avser justitie- och migrationsministern att vidta för att underlätta processen för de svenska medborgare som väntar på ett tillfälligt uppehållstillstånd för sin partner som lever i ett icke EU-land?
fr · H311762 · 2016-02-08 00:00:00 — Fråga 2015/16:762 Arbetsgivaravgifternas effekt på företagen av Boriana (M) till Finansminister (S) Regeringen har höjt arbetsgivaravgiften för personer , vilket gör det dyrare för företag att anställa ungdomar. En av effekterna av det är att en del företag anpassar sina nyanställningar eller expansionsplaner efter det nya, högre skattetrycket. Ett exempel på detta är företaget , som har anställt många ungdomar. När företaget nu expanderar väljer de att göra det utomlands i stället för i på grund av de höga kostnaderna för att anställa personal. Det är en oroande utveckling som regeringen borde uppmärksamma om den menar allvar med sitt mål om EU:s lägsta arbetslöshet 2020. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansministern: Vilka åtgärder avser finansministern att vidta för att göra det attraktivt att investera i så att inte fler företag väljer att göra det i andra länder i stället?
fr · H311763 · 2016-02-08 00:00:00 — Fråga 2015/16:763 Polisens arbetsmiljö av (M) till Statsrådet (S) Situationen i vissa av förorter har varit problematisk . Fler poliser utsätts för hot, våld och hat när de försöker ingripa vid brott i vissa av förorterna. Det är djupt oroande och upprörande att det finns människor i vissa av förorterna som med berått mod attackerar poliser med olika tillhyggen och verbala attacker. Uppgifter har förekommit om att ligister sätter bilar i brand och gör regelrätta bakhåll mot polisen. Konsekvenserna av att jobba i en extremt hektisk arbetsmiljö är allvarliga. Rapporter gör gällande att många poliser drabbats av PTSD – posttraumatiskt stressyndrom. Poliser som blivit utsatta för hot vågar ibland inte vittna inför domstol. Det finns även rapporter där det framgår att boende i vissa förorter inte vågar prata med polisen av rädsla för hot och våld. Framväxten av parallella samhällen har blivit markant i vissa av förorter. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet vad statsrådet och regeringen gör för att arbetssituationen för polisen ska underlättas.
fr · H311764 · 2016-02-09 00:00:00 — Fråga 2015/16:764 Transportinfrastrukturen i norra av (M) till Statsrådet (S) ett sedan presenterades en rapport för ökat samarbete och en gemensam strategi kring mellan , och . Bland annat pekades miljövänlig gruvdrift och naturgas ut som viktiga tillväxtkällor för regionen. Främst berör rapporten sådant som färre gränshinder för arbetskraft och företagande men även infrastrukturen nämns särskilt. Här behövs ett gemensamt transnationellt grepp tas för att lösa transportfrågorna i norr. Nordiskt samarbete gynnar alla delar av - från norr till söder. Ska , och integreras även i norr får inte den gemensamma arktiska strategin bli en pappersprodukt. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka konkreta åtgärder har regeringen vidtagit för att förbättra den transnationella transportinfrastrukturen i norra ?
fr · H311765 · 2016-02-09 00:00:00 — Fråga 2015/16:765 Sjöfarten och övriga trafikslag av (M) till Statsrådet (S) Svensk ekonomi är beroende av en fungerande infrastruktur för export. av export går vattenvägen och här är bland annat hamn viktig. Med över gods är hamn en av fem största hamnar och är viktig för malmexporten i norra . är dock en vara som kräver stora volymer för att lönsamheten ska vara hög och för detta krävs därför stora fartyg. Genom det så kallade Projekt ska hamn byggas ut för att möjliggöra för större fartyg att angöra hamnen. För att kapacitetsökningen ska kunna utnyttjas fullt ut måste dock alla trafikslag vara kopplade till hamn. Exempelvis måste tyngre lastbilar tillåtas på svenska vägar och godstågen måste gå som planerat. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vad gör regeringen för att förbättra sammankopplingen mellan hamn och övrig transportinfrastruktur?
fr · H311766 · 2016-02-09 00:00:00 — Fråga 2015/16:766 Flygskatten och av (M) till Statsrådet (S) har bland annat som mål att skapa fler linjer och bättre priser för passagerarna i . Europeisk och svensk tillväxt är beroende av EU:s fyra friheter det vill säga att varor, tjänster, människor och kapital kan flöda fritt över EU:s gränser. En fungerande flygbransch bidrar till att upprätthålla dessa friheter. Regeringen är i färd med att utreda införandet av en nationell flygskatt i . Oavsett hur en sådan kommer att utformas är svenska jobb i fara. En nationell flygskatt strider dessutom mot syftet med om att skapa fler linjer och bättre priser. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Har statsrådet gjort ställningstagandet att införandet av en nationell flygskatt är förenligt med syftet i ?
fr · H311767 · 2016-02-09 00:00:00 — Fråga 2015/16:767 Finansieringen av Projekt av (M) till Statsrådet (S) Exporten av järnmalm är en starkt bidragande orsak till det svenska välståndet . Än är svenskt tillväxt beroende av ett högt malmpris och möjligheter att frakta råvaran för export. En stor del av denna export går via hamn. För att förbättra den svenska konkurrenskraften behöver dock hamnen upprustas genom det så kallade Projekt . Inom Projekt ska bland annat muddring av hamnen och farlederna göra att maxkapaciteten för fartyg som kan tas emot ökas till från dagens per fartyg. Arbetet beräknas att påbörjas och ska kosta . Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Är Projekt fullt finansierat och kommer byggstarten att påbörjas som planerat?
fr · H311768 · 2016-02-09 00:00:00 — Fråga 2015/16:768 Lika konkurrensvillkor för alla företag av (M) till Närings- och innovationsminister (S) Alliansregeringen beslutade (dir. 2013:20) att utreda möjligheter för en framtida livskraftig jordbruks- och trädgårdsproduktion. I uppdraget, som avslutades , ingick att belysa konkurrenskraften i näringarna och att ta fram förslag till strategi och åtgärder för en livskraftig produktion. Med denna utredning som grund bör regeringen omgående agera för lika konkurrensvillkor för alla företagare i , så också för företag på landsbygden som exempelvis är producenter inom mat och livsmedel. Utredningen 2015:15 visade på att har goda förutsättningar för en konkurrenskraftig och hållbar produktion av livsmedel samt att livsmedelskedjan är viktig för sysselsättning. Efter EU-inträdet har dock den svenska produktionen förlorat marknadsandelar, trots att konsumtionen ökat – detta då vi importerar alltmer produkter. Svensk livsmedelsproduktion står därför inför stora utmaningar. Om regeringen ska öka livsmedelsproduktionen runt om i landet, öka exporten och på så vis skapa fler arbetstillfällen, måste den utgå från ett sunt och konkurrenskraftigt företagande. Detta trots den skattechock på jobb, företagande, tillväxt och arbete som slagit till . Om svenska företagare inom livsmedel ska kunna växa på en mervärdesmarknad måste det i ske en förflyttning från regelverk till överenskommelser och åtaganden inom branschen och mellan olika parter. Målsättningen bör vara att harmoniserar produktionsvillkoren med resten av EU. Även hanteringen av produktionsmedelsskatter i , gentemot konkurrentländer, är av stor betydelse för tillväxtmöjligheterna inom livsmedelsproduktionen. Med anledning av ovanstående vill jag därför fråga regeringen och närings- och innovationsminister : Hur avser regeringen och näringsministern att säkerställa att alla företagare, så även de på landsbygden som bland annat jobbar med besöks- och upplevelsenäring, trots skattechocken som slog till , har att utgå från lika konkurrensvillkor så att företagen kan utvecklas genom ökad tillväxt och flera jobb?