ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H411570 · 2016-12-20 00:00:00 — Fråga 2016/17:570 Begränsning av övertidsarbetet av (S) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) gör beräkningar på statistik från för att kartlägga övertidsarbetet. Årets beräkning visade att i arbetade sammanlagt 714 000 personer övertid, i snitt . och är de län där andelen som arbetat övertid är högst i landet. I säger att de gjort det, och i är det . Stress och arbetsbelastning tillhör de absolut viktigaste arbetsmiljöfrågorna . Övertid ska användas vid tillfälliga arbetstoppar, inte sättas i system. På arbetsplatser där det konsekvent arbetas övertid måste arbetsgivaren anpassa organisationen och anställa fler. För att åstadkomma en god psykosocial arbetsmiljö måste det finnas både tid och resurser för de anställda att göra sitt jobb. Sjukfrånvaron ökar igen och därmed också kostnaderna. Fackliga företrädare menar med rätta att det måste finnas plats för återhämtning i där gränserna mellan arbete och fritid suddas ut. Detta sker på en arbetsmarknad där allt fler glädjande nog vill arbeta heltid men där kraven på arbetsprestation ständigt ökar. Genom att övertid omvandlas till nya tjänster kan arbetslösheten minskas och sysselsättningsgraden öka. Den samlade övertiden ovan motsvarar ungefär 100 000 nya arbetstillfällen. Givetvis behövs ett visst mått av övertid, men rimligen borde åtminstone delar av denna omfattande övertid kunna omvandlas till nya heltidsjobb. Jag vill därför fråga arbetsmarknads- och etableringsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att minska övertidsarbetet i ?
fr · H411571 · 2016-12-21 00:00:00 — Fråga 2016/17:571 Den kubanska regimens gripande av av (KD) till Utrikesminister (S) greps MCL:s (Movimiento ) nationella samordnare under våldsamma omständigheter i sitt hem. Cardet befinner sig nu på ett häkte i Holguin och väntar på rättegång eftersom polisen påstår att han gjorde motstånd när han misshandlades framför sin egen familj. Hans familj har inte fått träffa honom och känner därför inte till i vilket fysiskt och psykiskt tillstånd han befinner sig i. MCL anser att man på detta sätt försöker sätta dit honom och att arresterandet har helt andra skäl än vad som officiellt har uppgetts (misshandel, förargelseväckande beteende och motstånd). Detta är en skärpning av repressionen av de demokratiska krafterna på ön och ett tydligt exempel på hur våldet mot oppositionen fortsätter. MCL är en av de viktigaste aktörerna på som arbetar för demokrati och mänskliga rättigheter. MCL är bland annat initiativtagare till lagförslaget ”En kuban, en röst” som skulle garantera befolkningen rätten att kunna välja och att väljas. Dess medlemmar har trakasserats och utsatts för våld och MCL:s grundare, människorättskämpen , dog under högst mystiska omständigheter . Varken bortgång eller öppnande mot omvärlden, däribland samarbetsavtal med , har fått regimen att lätta på repressionen av den kubanska befolkningen och oliktänkande. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utrikesminister : Vilka åtgärder vidtar regeringen för att sätta press på den kubanska regimen i fallet Cardet?
fr · H411572 · 2016-12-21 00:00:00 — Fråga 2016/17:572 Illegala vapen av (M) till Statsrådet (S) Stora mängder vapen fortsätter att föras in i och kommer dessa vapen från . Polisen hittar omkring 600 skjutvapen. I snitt är det ett eller två , året om. I storstadslänen har användningen av illegala enhandsvapen vid kriminella konflikter kontinuerligt ökat. Tillgången till vapen har betydelse. Det dödliga våldet med skjutvapen har ökat. har flera dödsskjutningar inträffat, inte minst i några av de områden som beskrivs som utanförskapsområden. Tillgången till vapen driver på utvecklingen med fler uppgörelser i den undre världen. Detta måste få ett stopp. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att göra för att minska antalet illegala skjutvapen i ?
fr · H411573 · 2016-12-21 00:00:00 — Fråga 2016/17:573 Brister på stödboenden av (M) till Statsrådet (S) Enligt (2014) senast sammanställda statistik för befann sig runt 32 500 barn i samhällsvård. Utvecklingen pekar på att allt fler barn och unga i tas om hand av samhället. Men kunskapen om de direkta och långsiktiga effekterna för barnen av att bli omhändertagna är bristfällig. Detta är en prioriterad fråga, detta är ett prioriterat område – så inleder ofta ansvarigt statsråd sina meningar. Men efter två – vi talar nu om halva mandatperioden – har inte använt makten och orden för att göra de där nödvändiga reformerna, presentera de konkreta förslagen och återkomma till med de behov som finns när det gäller utmaningarna för reformer för den sociala barn- och ungdomsvården och område. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att ta några initiativ till en översyn av regelverket för tillståndsprövning avseende kompetenskrav och behandlingsmetoder?
fr · H411575 · 2016-12-21 00:00:00 — Fråga 2016/17:575 Ändrade beskattningsregler för ökad privatbostadsuthyrning av (M) till Finansminister (S) Regeringen presenterade strax ett bostadspolitiskt paket med förslag till 22 steg för fler bostäder. Ett av stegen var att få till stånd en ökad privatbostadsuthyrning. har inga steg tagits på detta område, trots att läget är akut på bostadsmarknaden. Den nu rådande situationen kräver nämligen ett mer effektivt utnyttjande av redan befintligt bostadsbestånd. Privatpersoners upplåtelse av den egna bostaden är därför ett viktigt komplement till den ordinarie bostadsmarknaden och en möjlighet att få fram fler boenden på kort sikt. Här kan skatteregler och övriga regelverk vara avgörande för hur många bostäder som hyrs ut i andra hand. Mot bakgrund av ovanstående vill jag därför fråga finansminister : Kommer ministern inom ramen för sitt ansvarsområde i regeringen att se över beskattningsreglerna för att på så sätt få till stånd en ökad privatbostadsuthyrning och i så fall när?
fr · H411576 · 2016-12-21 00:00:00 — Fråga 2016/17:576 Stopp för kommunala särkrav vid bebyggelse av (M) till Statsrådet (MP) är det förbjudet enligt att ställa så kallade kommunala särkrav vid nybyggnation. Syftet med förändringarna i lagen var att kommunerna inte längre skulle kunna ställa egna krav utöver de bestämmelser som finns i byggregler på de som bygger. Byggandet skulle underlättas genom att samma tekniska lösningar skulle kunna gå att använda i hela landet och på så sätt även underlätta för det industriella byggandet samt sänka kostnaderna för byggande. med förbudet visar det sig dock att många kommuner fortfarande ställer egna särkrav vid nybyggnation. I en nyligen publicerad rapport från Passivhusen uppgav 68 kommuner att de tillämpar någon form av egna krav utöver regler, framför allt krav inom energiprestanda och tillgänglighet. Den så kallade stoppregeln har därför inte helt uppnått sitt syfte och flera kommuner uppger dessutom att de tycker att reglerna är otydliga. Mot bakgrund av ovanstående vill jag därför fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att säkerställa att lagen mot kommunala särkrav efterlevs och att kommuner därmed inte fortsätter att ställa egna krav som går utanför lagen?
fr · H411577 · 2016-12-20 00:00:00 — Fråga 2016/17:577 Lättillgängligt stöd av (S) till Statsrådet (S) När människor behöver samhällets insatser bör insatserna finnas lättillgängliga. Att kunna ge stöd i ett tidigt skede handlar i grunden om att människor ges verklig makt och inflytande över sina egna liv. Som Linköpingsbo och socialdemokrat är jag stolt över den modell som utvecklades i . Den så kallade Linköpingsmodellen ger på ett lättillgängligt sätt stöd till människor som behöver, med förenklad eller flexibel biståndsbedömning. Det kan handla om familjestöd, hjälp med att hantera sitt riskbruk eller några timmars hemtjänst när åldern har tagit ut sin rätt. Detta sätt att arbeta med lättillgängligt stöd finns nu enligt en kartläggning i ett stort antal kommuner. Kommuner och Landsting, SKL, har på flera sätt uttalat ett stöd för Linköpingsmodellen och framfört att lagstiftningen behöver möjliggöra för de kommuner som vill fortsätta att arbeta med öppna insatser. är modellen med lättillgängligt stöd hotad. Min fråga till statsrådet är: Avser statsrådet att vidta några åtgärder för att möjliggöra för de kommuner som vill att fortsatt kunna ge stöd och service lättillgängligt?
fr · H411578 · 2016-12-20 00:00:00 — Fråga 2016/17:578 Om situationen för radarsystemet ArtE 740 av (KD) till Försvarsminister (S) interpellerade jag i frågan om radarsystemet ArtE 740, ett system som då var planerat att helt läggas ned för att i stället användas som reservdelsmateriel för andra radarsystem inom Försvarsmakten. hade inte Försvarsmakten någon aktiv kustrobot, och dåvarande situation krävde enligt Försvarsmakten inte fler radarsystem. är dock situationen förändrad, då Försvarsmakten ånyo infört ett kustrobotsystem, . Man lyckades med små medel återaktivera ett system som under inte funnits inom myndigheten. Det är mycket positivt att se att Försvarsmakten kunde återta denna förmåga med kort varsel och små medel. Men vad som oroar mig är möjligheterna att i en fullskalig kris kunna nyttja systemet till fullo. Till det dåvarande kustartilleriet hörde ett rörligt radarsystem, ArtE 740, ett system jag själv sett i drift efter att jag personligen besökt och fått det demonstrerat för mig. Skulle man åter använda detta rörliga radarsystem skulle man bli betydligt mindre beroende av de sårbara fasta radarstationer eller fartyg som har radarkapacitet för RBS 15. Systemet kan i fredstid användas inom sjöinformationsbataljonen. Det skulle skapa redundans i fredstid vid tillfälliga bortfall i radarkedjan. I krig och konflikter skulle de fasta sensorerna givetvis betraktas som primärmål, varför den rörliga radarn skulle ha varit en utmärkt resurs när den fasta radarkedjan inte fungerar. Om man nu skrotar ArtE 740 och den kommande materielutredningen kommer fram till, som man gjorde i sensorstudien, att rörliga skyddande sensorer behövs kan det finnas goda skäl att stoppa slakten av ArtE 740. Med detta som bakgrund vill jag fråga försvarsminister : Är ministern beredd att vidta åtgärder för att hindra nedläggningen av radarsystemet ArtE 740 nu när Försvarsmakten ånyo har infört ett kustrobotsystem i krigsorganisationen?
fr · H411579 · 2016-12-21 00:00:00 — Fråga 2016/17:579 Säkerhetsbrister på stödboenden av (M) till Statsrådet (S) Tidningen har gjort en undersökning bland medlemmar som arbetar på HVB-hem för ensamkommande som visar att nästan fyra av tio har blivit hotade och nästan var femte har utsatts för våld. En förklaring är att många ungdomar på boendena mår psykiskt dåligt, vilket ökar risken för konflikter. Enligt enkäten, som besvarats av 860 anställda på HVB-hem, har utsatts för våld och utsatts för hot på sitt nuvarande jobb. saknar tydliga instruktioner om vad de ska göra om de drabbas. Detta är oacceptabelt. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att ta några initiativ för att komma till bukt med de säkerhetsbrister som förekommer på stödboenden?
fr · H411580 · 2016-12-20 00:00:00 — Fråga 2016/17:580 Myndigheternas budgetramar av (M) till Statsrådet (S) När en statlig myndighet eller ett statligt verk inte har klarat av att sköta sina uppgifter och sina åtaganden eller att hålla sin budget inom den ram man fått sig tilldelad får man tydligen av regeringen nya pengar till myndigheten eller verket. Detta vittnar ofta om en dålig planering och styrning hos myndigheterna eller verken men kanske också om en brist hos regeringen att klara av att lägga fram en budget som är rimlig och som de ansvariga sedan kan hålla. Men oavsett fel och brister ger det verkligen dåliga signaler till de myndigheter och verk som aktivt jobbar för att klara av sitt uppdrag och att hålla sin budget när man från regeringen accepterar att andra inte behöver klara sitt uppdrag och dessutom slipper hålla sin budget, och det utan konsekvenser. Jag undrar om regeringen anser att det är rimligt att skjuta till nya pengar till de myndigheter och verk som inte klarar av att hålla sin budget. Vilka signaler sänder det till de myndigheter och verk som aktivt jobbar med att hålla sig inom sina budgetramar? Min fråga till statsrådet är: Är statsrådet beredd att vidta någon åtgärd med anledning av det som framförts?
fr · H411581 · 2016-12-21 00:00:00 — Fråga 2016/17:581 Jämställdhet på svensk arbetsmarknad av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) Regeringen har valt att kalla sig feministisk – men det räcker inte med fina ord utan det krävs reformer och åtgärder framåt. Regeringens politik innebär att backar på område efter område, särskilt när det gäller jämställdhet. Att den feministiska regeringen saknar reformer för ett jämställt ger sig uttryck genom att kvinnor är sjukskrivna i högre grad än män, genom ett lågt arbetskraftsdeltagande bland utrikes födda kvinnor och genom ett växande kvinnoförtryck i vissa områden. För att förbättra utrikes födda kvinnors jobbchanser behövs en rad olika åtgärder och insatser. Tyvärr är regeringens inriktning på jämställdhetspolitiken otillräcklig – där förslag om en ny jämställdhetsmyndighet och kvotering till bolagsstyrelser inte möter de stora samhällsproblemen på området. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka insatser avser statsrådet att vidta för att öka jämställdheten bland utrikes födda kvinnor på svensk arbetsmarknad?
fr · H411582 · 2016-12-20 00:00:00 — Fråga 2016/17:582 Vattenbrist och nationell säkerhet av (S) till Miljöminister (MP) Sommarens vattenbrist i sydöstra förefaller tillfälligt glömd. Det är dock inte osannolikt att en ännu större bristsituation kan uppstå om vintern blir nederbördsfattig. Att klimatförändringarna även kommer att påverka har inte till fullo uppmärksammats. Fokus har legat på smältande polarisar och drunknande mikrostater i . Det förändrade klimatet i har inte upplevts som särskilt besvärande eftersom de flesta upplever svenska ”normalsomrar” som alltför kyliga och regniga och därför snarare välkomnat att det blivit varmare och torrare. Baksidorna börjar dock bli tydligare. Nya och invasiva arter dyker upp och breder ut sig, understödda av det förändrade svenska klimatet. Gamla, ”svenska” arter konkurreras ut eller kan inte överleva på grund av värmen. Avsaknaden av snö och kyla har fått drastiska konsekvenser för skidsportanläggningarna och all vintersport utomhus. Vattenbristen är dock det som tydligast kommer att åskådliggöra klimatförändringen i . I de områden som även ”normalt” kämpat med vattenbrist vissa år har läget nu börjat bli alltmer kritiskt, det vill säga , och delar av . Turism, ökat fritidsboende med högre standard och ett allt törstigare jordbruk bidrar också. I dryftas allehanda planer på olika ledningar mellan befintliga större sjöar, uppbackade av i , som redan ianspråktas, för att lösa situationen i bristområdena. I län är det vatten från som ses som räddningen. I kommun, landets sjunde i befolkningsstorlek, satsas stort på vattenbesparingar eftersom vatten saknas efter en torr sommar och höst. Kommunen tömmer i princip de sjöar uppströms som försörjer vattentäkten . Även Stockholms skärgårdsbelägna kranskommuner riskerar att drabbas av brist på dricksvatten snart. är den kommun i landet som har flest enskilda brunnar, ca 33 000 stycken. Var tredje av dessa uppges ha problem med förhöjda salthalter till följd av de sjunkande grundvattennivåerna. En aspekt på vattenbristen är också befolkningskoncentrationen, som går mot mer av bosättning i vattenfattiga områden medan vattenrika ofta tillhör avfolkningsområdena. Jag vill därför fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att förbättra och säkra vattenförsörjningen för hela ?
fr · H411584 · 2016-12-22 00:00:00 — Fråga 2016/17:584 Regellättnader för modulbostäder av (M) till Statsrådet (MP) Bostadskrisen är akut i många kommuner och försvåras ytterligare när fler nyanlända ska flytta från Migrationsverkets anläggningsboenden till boendelösningar ute i kommunerna. Detta har inneburit att kommunerna i betydande omfattning känner sig tvingade att använda sådana tveksamma lösningar som förturer i kommunala bostadsköer, köp av bostadsrätter och hyrning av hotellrum. Trots att kommunerna anstränger sig för att lösa boendesituationen och leva upp till anvisningslagen så är det många kommuner som inte klarar det . Och läget riskerar att förvärras . står bakom anvisningslagen men menar att regeringen måste ge kommunerna bättre förutsättningar att klara av sin uppgift. Som en del av migrationsöverenskommelsen har förslag om att underlätta för modulbostäder gått ut på remiss. Förslagen är nödvändiga och efterfrågade av många kommuner. Dessvärre drar regeringen ut med dessa nödvändiga åtgärder. Detta är mycket anmärkningsvärt eftersom man hotar kommunerna med sanktioner om de inte lever upp till lagens krav på att ta emot nyanlända. Enligt det remitterade förslaget ska regellättnaderna för modulbostäder börja gälla . Jag ser ingen anledning till att detta förslag dröjer. Situationen är akut. Min fråga till statsrådet är därför: Avser statsrådet och regeringen att agera snabbt för att lagen ska kunna träda i kraft tidigare än så att kommunernas arbete med att få fram bostäder underlättas?
fr · H411585 · 2016-12-22 00:00:00 — Fråga 2016/17:585 Kostnader för ERTMS av Per Klarberg (SD) till Statsrådet (S) har gått ut och försvarat nödvändigheten med signalsystemet ERTMS, trots svidande kritik från sådana tunga remissinstanser som bland annat Tågoperatörerna och Näringslivets transportråd. Den kostnad som tidigare angett för ERTMS-implementeringen uppgår till ca . framkommer uppgifter att inte har räknat in som behövs för att byta de ställverk som krävs för ERTMS. Enligt dessa uppgifter finns det ett uppskattat behov av att byta av de befintliga ställverken (ca 800 stycken). Varje nytt ställverk kostar . Detta resulterar i den ovan nämnda ytterligare kostnaden om . Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Riskerar enligt statsrådet staten en extra kostnad på – utöver de redan beräknade 30 miljarderna – för de ställverk som måste bytas för att införa ERTMS eller ingår det i den tidigare summa som har publicerat?
fr · H411586 · 2016-12-22 00:00:00 — Fråga 2016/17:586 Brister på HVB-hem av (M) till Statsrådet (S) Tidningen har gjort en undersökning bland medlemmar som arbetar på HVB-hem för ensamkommande som visar att nästan fyra av tio har blivit hotade och nästan var femte har utsatts för våld. En förklaring är att många ungdomar på boendena mår psykiskt dåligt, vilket ökar risken för konflikter. Enligt enkäten, som besvarats av 860 anställda på HVB-hem, har utsatts för våld och utsatts för hot på sitt nuvarande jobb. saknar tydliga instruktioner om vad de ska göra om de drabbas. Detta är oacceptabelt. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att ta några initiativ för att komma till bukt med de säkerhetsbrister som förekommer på HVB-hem?
fr · H411587 · 2016-12-22 00:00:00 — Fråga 2016/17:587 Nationella samordnaren mot våldsbejakande extremism av (M) till Kultur- och demokratiminister (MP) Det har riktats hård kritik mot den nationella samordnaren mot våldbejakande extremism och den stödlinje som har drivits i samarbete med Röda Korset. Som framkommit i medierna har situationen på kansliet hos samordnaren varit kaotisk; utöver detta har stödlinjens instruktioner varit bristfälliga från samordnarens sida. Som framgår av utredningsbetänkandet demokratin mot våldsbejakande extremism (SOU 2016:92) ska stödlinjen i stället övergå i en så kallad oroslinje, i samarbete med . Därutöver har rutinerna för hur information om brott ska föras vidare till Säkerhetspolisen och varit alltför bristfälliga hos myndigheten. Med anledning av detta vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Hur avser ministern att säkerställa att samordnaren följer regeringens direktiv?
fr · H411588 · 2016-12-22 00:00:00 — Fråga 2016/17:588 Ohälsa i offentlig sektor av (M) till Statsrådet (S) Sjukfrånvaron skiljer sig åt mellan den offentliga och den privata sektorn i landet. Detta har en rapport från kommit fram till. 83 av 1 000 sysselsatta är det genomsnittliga antalet sjukfall inom den privata sektorn. Men inom den offentliga sektorn är allt fler sjuka. Den kommunala sektorn sticker ut med 143 sjukfall per 1 000 sysselsatta. Med anledning av ovanstående skulle jag vilja fråga statsrådet : Vad ligger enligt statsrådets bedömning bakom arbetsmiljöbristerna i den offentliga sektorn, och vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att komma till rätta med dessa brister?
fr · H411589 · 2016-12-22 00:00:00 — Fråga 2016/17:589 Brister i av (M) till Statsrådet (S) Enligt (2014) senast sammanställda statistik för befann sig runt 32 500 barn i samhällsvård. Utvecklingen pekar på att allt fler barn och unga i tas om hand av samhället. Men kunskapen om de direkta och långsiktiga effekterna för barnen av att bli omhändertagna är bristfällig. Detta är en prioriterad fråga, detta är ett prioriterat område – så inleder ofta det ansvariga statsrådet sina meningar. Men efter två – vi talar nu om halva mandatperioden – har inte använt makten och orden för att göra de där nödvändiga reformerna, presentera de konkreta förslagen och återkomma till med de behov som finns när det gäller utmaningarna för reformer för den sociala barn- och ungdomsvården och område. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att ta några initiativ till en översyn av regelverket för tillståndsprövning avseende kompetenskrav och behandlingsmetoder i verksamheter inom ?
fr · H411590 · 2016-12-22 00:00:00 — Fråga 2016/17:590 Polisens arbetsmiljö av (M) till Statsrådet (S) En ny studie från Statskontoret visar att statliga chefer ses som allt mindre kompetenta och att detta i sin tur gör att tilliten för cheferna sjunker hos medarbetarna. Även statliga arbetsplatser i får svaga omdömen när det gäller tillit och trivsel. Rikspolischefen har tidigare blivit starkt kritiserad och krav på dennes avgång har ställts från flera håll. Många poliser har valt att lämna poliskåren. Med anledning av ovanstående skulle jag vilja fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att förbättra polisernas arbetsmiljö?
fr · H411595 · 2016-12-27 00:00:00 — Fråga 2016/17:595 Det juridiska ansvaret inom lagstiftningen om kassaregistret av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Enligt dagens lagstiftning är det den enskilda företagaren som ansvarar för kassaregistret i sitt företag vid torg- och marknadshandel. Detta gäller alla registrerade köp och alla kvitton. Trots att det är förståeligt att företagaren och ägaren är den som ansvarar för kassaregistret finns det situationer där utsträckningen av ansvaret går att diskutera. Om en anställd på företaget gör ett fel, medvetet eller omedvetet, och exempelvis låter bli att registrera ett köp i kassaregistret är det ägaren som är ansvarig. Detta innebär även att det är ägaren som straffas för detta lagbrott. Ägaren är såklart ytterst ansvarig för verksamheten i företaget, men när det kommer till lagbrott som begås av anställda går det att diskutera hur omfattande detta ansvar bör vara. Det är viktigt att finna en rimlig balans i ansvarsfrågan och se över lagstiftningen och regelverket. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Avser ministern att ta några initiativ till en översyn av det juridiska ansvaret inom lagstiftningen om kassaregistret med syftet att finna en rimlig balans i ansvarsfrågan mellan ägaren och den anställde?