frs · H3121026 · 2016-04-05 00:00:00 — Svar på fråga 2015/16:1026 av (L) Antisemitismen i har frågat mig på vilket sätt jag uppmärksammat antisemitiska attacker inom och hur dessa ska beivras. I ett öppet och demokratiskt samhälle kan vi inte acceptera att människor diskrimineras på grund av sin etnicitet, religion, sexuella läggning eller kön. Jag delar oro över de attacker som skett och sker mot enskilda judar och judiska församlingar. Terroristattackerna dels mot en kosherbutik i samband med massakern på tidskriften redaktion , dels mot synagoga är två exempel av flera. Det är tydligt att antisemitism och rasism inte enbart är företeelser som vi kan tillskriva historien. Antisemitism och rasism finns fortfarande. I skördar antisemitismen åter dödsoffer. Attacker mot judar har även skett och sker alltjämt i . Detta är naturligtvis en helt oacceptabel utveckling. Antisemitism kan inte, får inte och ska inte bemötas på något annat sätt än med nolltolerans. Dessa fasansfulla attacker utgör inte bara brott mot offren. Det är också attacker mot det öppna och demokratiska samhället. Flera våldsbejakande extremistiska grupper driver en rasistisk och antisemitisk agenda. Nationellt gör regeringen en rad satsningar för att motverka antisemitism och rasism. Bland flera saker kan nämnas att Forum för Levande Historia fått utökat uppdrag, genomför kunskapshöjande insatser i skolan och att regeringen avser ta fram en nationell handlingsplan mot rasism, liknande former av fientlighet och hatbrott. höjer även ambitionsnivån och större resurser satsas på att bekämpa hatbrott. Regeringen har även 21 pågående åtgärder för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism. Föregående år fördubblade regeringen bland annat resurserna till den nationella samordnaren mot våldsbejakande extremism, , och hennes medarbetare. Alla medborgare ska kunna känna sig trygga att ensamma eller i grupp utöva sin religion. Vi vet dock att många trossamfund och dess utövare tyvärr utsätts för hot, hat och våld. beslöt regeringen att stöd till trossamfund ska anslå som bidrag till säkerhetshöjande åtgärder. Denna satsning fortgår . Kampen för människors lika värde, mot antisemitism och rasism, är också en central del av utrikespolitik. tillsatte jag ett särskilt sändebud för bland annat kampen mot antisemitism och islamofobi, i syfte att stärka samordningen av regeringens internationella arbete i dessa frågor. Det är regeringens uppfattning att multilateralt arbete kring dessa utmaningar är viktigt. Därför verkar vi inom både FN och EU i detta syfte. och EU har en viktig uppgift i att stå upp för de värden om alla människors frihet och lika rättigheter på vilka våra samhällen bygger. Att värna varje människas rätt till skydd mot våld och diskriminering är vårt gemensamma ansvar. Möten och diskussioner om arbetet mot rasism är prioriterat och jag har själv varit aktiv i dessa sammanhang. är en aktiv deltagare i och finansiär av , som inom FN-systemet och genom projekt syftar till att överbrygga klyftor i världen och reducera de motsättningar som föder rasism, bland annat antisemitism. Jag och Utrikesdepartemenet har också löpande kontakter med olika representanter för trosbaserade grupper, bland annat judiska församlingar. Regeringen tror på interreligiös dialog och på kulturens möjligheter att skapa förståelse istället för hat och splittring. Här är vi aktiva bland annat genom våra institut i och . Löpande konsultationer med andra länder om dessa frågor är också en viktig del av arbetet. Under mina resor tar jag regelbundet upp frågor om rasism, islamofobi och antisemitism till dialog.