ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H412490 · 2016-12-21 00:00:00 — Dnr U2016/05475/UH Ministern för högre utbildning och forskning Svar på fråga 2016/17:490 av (L) Förändringar av IB-elevers betyg har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta med anledning av Universitets- och högskolerådets (UHR:s) nya tolkning av IB-elevers betygsvärde som ändrar IB-elevernas förutsättningar att söka in på svenska högskolor och universitet. I likhet med vad jag svarat på ett antal skriftliga frågor vill jag inledningsvis slå fast att jag inte har anledning att misstro UHR:s sätt att genomföra sitt uppdrag. UHR är en självständig myndighet med ett bemyndigande i högskoleförordningen att meddela föreskrifter om meritvärdering av betyg. I uppdraget ligger att så långt som möjligt se till att olika grupper av sökande till högskolan konkurrerar på likvärdiga villkor. UHR har remitterat ett förslag till nya föreskrifter om värdering av utländska betyg, tagit hänsyn till remissynpunkter och därefter har myndighetens styrelse fattat ett beslut. Jag har utifrån detta inte för avsikt att vidta några åtgärder för att ändra myndighetens uppdrag eller för att ändra ansvarsfördelningen mellan myndigheten och regeringen i det här avseendet. Utländska betyg, inklusive betyg från IB-utbildning, har värderats i förhållande till betygsfördelningen i den tidigare gymnasieskolan, men har inför antagningen till justerats till betygssättningen i den nya gymnasieskolan. och övriga riksdagsledamöter som har ställt frågor om utländska betyg verkar antyda att det finns en innehållsmässig skillnad mellan olika gymnasiala utbildningar som motiverar en mer generös värdering av vissa betyg. Det finns betydande skillnader mellan olika länders utbildningssystem, och det kan mycket väl vara så att utbildningen i ett land eller system till viss del är bättre än den i ett annat land. För att konkurrensen mellan olika grupper av sökande ska vara så likvärdig som möjligt måste dock värderingen av utländska betyg ske på sakliga grunder. Det är viktigt att betona detta. Jag har svårt att se att värderingen skulle kunna baseras på uppfattningen att en viss utbildning är bättre än en annan. En mer generös värdering av vissa betyg grundat på sådana faktorer skulle missgynna övriga grupper vid konkurrensen om populära högskoleutbildningar, inte minst sökande med betyg från den svenska gymnasieskolan. Detta vore inte förenligt med strävan efter konkurrens på likvärdiga villkor.
frs · H412492 · 2016-12-23 00:00:00 — Dnr S2016/07669/FS Folkhälso-, sjukvårds- och idrottsministern Svar på fråga 2016/17:492 av (M) Hemleverans av alkohol har frågat mig om jag avser ta några initiativ med tanke på den ökade efterfrågan av hemleverans av alkoholhaltiga drycker. En av de bärande delarna i den svenska alkoholpolitiken är att försäljning av alkoholdrycker till konsument är förbehållet Systembolaget. Skälet till det är att skydda folkhälsan. Systembolagets ställning som ett folkhälsopolitiskt motiverat detaljhandelsmonopol har stöd i både den vetenskapliga litteraturen och hos befolkningen, liksom inom politiken. Den utveckling som beskriver utgör det huvudsakliga skälet till det förslag om reglering av distanshandel som har remitterats. Om monopolet i praktiken är den enda försäljningskanalen i detaljhandelsled för alkoholdrycker kan det leda till att bolaget förlorar sitt alkoholpolitiska syfte och kan anses EU-rättsligt legitimt. Remisstiden går ut och jag avser att invänta remissinstansernas synpunkter.
frs · H412493 · 2016-12-22 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:493 av (M) Brottsoffers möjlighet till upprättelse i rimlig tid har frågat mig hur jag säkerställer att lever upp till så att polisanmälda brott utreds och beivras och brottsoffer därmed får möjlighet till upprättelse i rimlig tid. Att utreda brott är en av kärnuppgifter och en uppgift som har stor betydelse för människors tilltro till rättssamhället. Det främsta syftet med ombildningen av polisen till en myndighet var att stärka polisens förmåga att bekämpa brott. De vinster som en samlad myndighet kan ge har dock inte fullt ut fått genomslag . Det är nu av stor vikt att få stabilitet i organisationen och kunna lägga grunden för den fortsatta utvecklingen av verksamheten. Här är också en väl fungerande kompetensförsörjning en viktig förutsättning. har beslutat om åtgärder för att stärka den operativa förmågan och förbättra verksamhetsresultaten, exempelvis genom ökade resurser till utredningsverksamheten, utvecklade arbetsmetoder och förbättrat teknikstöd. Myndighetens målsättning är att tydliga resultatförbättringar ska kunna påvisas . För att ge möjlighet att öka sina personella resurser har regeringen i budgetpropositionen föreslagit ett tillskott till på sammanlagt –2020, vilket nu har tillstyrkt.
frs · H412494 · 2016-12-23 00:00:00 — Dnr S2016/07682/FS Folkhälso-, sjukvårds- och idrottsministern Svar på fråga 2016/17:494 av (M) Väntetider inom vården har frågat mig vilka åtgärder som jag och regeringen avser att vidta för att korta vårdköerna som drabbar allvarligt sjuka och jag bedömer att utvecklingen med längre vårdköer kommer att brytas. Tillgänglighet i vården är en prioriterad fråga för regeringen. har tillgängligheten i vården förbättrats, men finns en oroväckande utveckling kopplat till tillgänglighetsmåtten i vårdgarantin. Det är dock värt att notera att denna utveckling startade , under den tidigare prestationsbaserade kömiljardens sista år. Frågan om tillgänglighet hänger också starkt samman med frågan om kompetensförsörjning. De problem med bemanning och kompetensförsörjning som finns i vården bidrar till att minska vårdens kapacitet och därmed också tillgängligheten. Här har regeringen vidtagit en mängd åtgärder. De generella statsbidragen höjs med miljardbelopp för landstingen . En särskild professionsmiljard har införts som adresserar just utmaningarna kring kompetensförsörjning. Medel har tillförts för validering av utländska hälso- och sjukvårdsutbildningar, liksom för utbyggnad av utbildningsplatser inom sjuksköterske- och specialistsjuksköterskeutbildningarna. Regeringen gör också en satsning på för att förbättra tillgängligheten inom cancervården och göra den mer jämlik. –2018 träffar regeringen och Kommuner och Landsting (SKL) årliga överenskommelser om kortare väntetider i cancervården. Huvudfokus i satsningen är att införa en modell med standardiserade vårdförlopp. Aktuella uppföljningar från i och visar bland annat att utvecklingen på det området redan har brutits och att väntetiderna kortats väsentligt med standardiserade vårdförlopp. Ett standardiserat vårdförlopp för lungcancer har införts , vilket ger goda förutsättningar för att väntetiderna framöver ska kunna kortas för denna patientgrupp. Uppföljning av väntetiderna är en viktig del i såväl regeringens som landstingens arbete med att förbättra tillgängligheten i vården. Därför har fått regeringens uppdrag att utveckla uppföljningen av hälso- och sjukvårdens tillgänglighet. Vidare kommer regeringen att initiera en försöksverksamhet med så kallade patientkontrakt i vården för att ytterligare utveckla tillgänglighetsarbetet. Regeringen bereder också förslag från aktuella statliga utredningar, bland annat Effektiv vård (SOU 2016:2), som har potential att bidra till långsiktigt förbättrad tillgänglighet i vården. Min sammantagna bedömning utifrån vad som anförts ovan är att regeringen redan gör kraftfulla insatser som på olika sätt förbättrar tillgängligheten för patienter.
frs · H412495 · 2016-12-23 00:00:00 — Dnr S2016/07703/FS Folkhälso-, sjukvårds- och idrottsministern Svar på fråga 2016/17:495 av (M) Kraftigt växande vårdköer har frågat mig vilka dokument och fakta som jag stöder mig på när jag hävdar att Alliansen vill ta bort de prestationsbaserade redskap som kortade vårdköer kraftigt och när jag avser att lägga fram konkreta förslag i i syfte att korta de numera kraftigt växande vårdköerna. Tillgänglighet i vården är en prioriterad fråga för regeringen. har tillgängligheten i vården förbättrats, men finns en oroväckande utveckling kopplat till tillgänglighetsmåtten i vårdgarantin. Det är dock värt att notera att denna utveckling startade , under den tidigare prestationsbaserade kömiljardens sista år. tar upp ett uttalande jag gjort i Agenda. Uttalandet rörde tillfället för kömiljardens avskaffande, det vill säga budgetbeslutet . Hon citerar sedan själv det förslag där de borgerliga partierna ville göra om kömiljarden till en samordnings- och tillgänglighetsmiljard. I och med detta förslag fanns det inget parti som då ville ha kvar kömiljarden i dess tidigare form. Frågan om tillgänglighet hänger starkt samman med frågan om kompetensförsörjning. De problem med bemanning och kompetensförsörjning som finns i vården bidrar till att minska vårdens kapacitet och därmed också tillgängligheten. Här har regeringen vidtagit en mängd åtgärder. De generella statsbidragen höjs med miljardbelopp för landstingen . En särskild professionsmiljard har införts som adresserar just utmaningarna kring kompetensförsörjning. Medel har tillförts för validering av utländska hälso- och sjukvårdsutbildningar, liksom för utbyggnad av utbildningsplatser inom sjuksköterske- och specialistsjuksköterskeutbildningarna. Regeringen gör också en satsning på för att förbättra tillgängligheten inom cancervården och göra den mer jämlik. –2018 träffar regeringen och Kommuner och Landsting (SKL) årliga överenskommelser om kortare väntetider i cancervården. Huvudfokus i satsningen är att införa en modell med standardiserade vårdförlopp. Aktuella uppföljningar från i och visar bland annat att utvecklingen på det området redan har brutits och att väntetiderna kortats väsentligt med standardiserade vårdförlopp. Uppföljning av väntetiderna är en viktig del i såväl regeringens som landstingens arbete med att förbättra tillgängligheten i vården. Därför har fått regeringens uppdrag att utveckla uppföljningen av hälso- och sjukvårdens tillgänglighet. Vidare kommer regeringen att initiera en försöksverksamhet med så kallade patientkontrakt i vården för att ytterligare utveckla tillgänglighetsarbetet. Regeringen bereder också förslag från aktuella statliga utredningar, bland annat Effektiv vård (SOU 2016:2), som har potential att bidra till långsiktigt förbättrad tillgänglighet i vården. Min sammantagna bedömning utifrån vad som anförts ovan är att regeringen redan gör kraftfulla insatser som på olika sätt förbättrar tillgängligheten för patienter.
frs · H412499 · 2016-12-22 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:499 av (C) Mordutredningar har frågat mig vad jag avser att göra för att ge rätt förutsättningar till mordutredningar oavsett var i landet brottet har skett. Ökningen av grova våldsbrott med bl.a. ett stort antal skjutningar i våra tre storstäder ställer inför betydande resursmässiga utmaningar. Det är nödvändigt att rättsväsendet gör sitt yttersta för att utreda dödligt våld och ställa gärningspersonerna till svars för sina handlingar. Det är inte regeringens sak att avgöra hur resurser ska fördelas inom myndigheten och hur enskilda mordutredningar ska bedrivas. Ett syfte med ombildningen av polisen till en myndighet var emellertid att det skulle bli lättare att genomföra prioriteringar genom förflyttningar av resurser. Denna möjlighet gäller nationellt mellan regioner och måste även gälla inom en polisregion vid behov. För att ge möjlighet att öka sina personella resurser har i enlighet med regeringens förslag beviljat ett tillskott till på sammanlagt –2020. Regeringen kommer även att noga följa hur myndighetens resursbehov utvecklas.
frs · H412506 · 2016-12-28 00:00:00 — Dnr M2016/02962/Nm Svar på fråga 2016/17:506 av (M) 10 procents marint skydd har frågat mig om det är min och regeringens bedömning att kommer att nå målet om 10 procents effektivt marint skydd i till 2020, och vilka förslag som bereds inom för att säkerställa att målet nås. Att få på plats ett representativt, sammanhängande, väl förvaltat och funktionellt nätverk av skyddade områden som täcker av havsområden senast till 2020 är högt prioriterat för regeringen. Som ett led i att nå detta etappmål gav Regeringen och vattenmyndigheten i uppdrag att ta fram en nationell handlingsplan för marint områdesskydd. Denna redovisades och utgör ett viktigt underlag för myndigheterna i arbetet för att uppfylla uppsatta mål om areal, representativitet och funktionalitet. För att skydda ekosystem och marin biodiversitet räcker det inte med att endast mäta ytan av de skyddade områdena. Av högsta vikt är också att de skyddade områden som ingår i nätverket är representativa, dvs. täcker alla naturtyper och miljöer samt arter i ett sammanhängande nätverk. Detta nätverk behöver även vara väl integrerat i den övergripande förvaltningen inklusive havsplaneringen. I budgetpropositionen har regeringen dessutom föreslagit att anslagen för åtgärder för havs- och vattenmiljö (Anslag 1:11) under utgiftsområde 20 Allmän natur- och miljövård, ökar med och med och framöver. Ett stort steg i arbetet med marint områdesskydd togs då regeringen tog beslut om att föreslå till att fyra nya områden till skydd för tumlare ska ingå i det europeiska 2000. Genom regeringens beslut skyddas områdena och uppnår därför redan arealmålet om marint skydd. Däremot behöver fortfarande åtgärder vidtas för att det områdesskyddet ska bli representativt och funktionellt.
frs · H412510 · 2016-12-27 00:00:00 — Dnr Fö2016/01634/MFI Svar på fråga 2016/17:510 av (M) Den svenska insatsstyrkan i har frågat mig om jag anser att den svenska insatsen i har möjlighet att på ett tillfredsställande sätt utföra sitt uppdrag i enlighet med och regeringens intentioner, och om inte, vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att garantera att så blir fallet. Huvuduppgiften för det svenska förbandet i stabiliseringsinsatsen i , MINUSMA, är att bidra till insatsens underrättelseenhet. Inom ramen för tillgängliga resurser och förmågor ska det svenska förbandet dessutom bidra till upprätthållandet av säkerhetsrådets resolution som ligger till grund för insatsen. Detta är något som det svenska förbandet gör . Det svenska förbandet är mycket uppskattat av såväl FN som insatsens centrala och regionala ledning. Det svenska förbandet är också mycket uppskattat av lokalbefolkningen. För mig är det sistnämnda särskilt glädjande. Trots de brister och utmaningar som finns, t.ex. brister i MEDEVAC-förmågan, med begränsningar i operationsområdet som följd, lyckas man genomföra de uppgifter man beordras till med mycket gott resultat. Det svenska förbandet levererar så gott som viktig information till insatsens ledning. Med de vidtagna åtgärder som Försvarsmakten har gjort för att anpassa sig till rådande förutsättningar anser jag definitivt att den svenska insatsen på ett mycket förtjänstfullt sätt utför sitt uppdrag i enlighet med och regeringens intentioner. Avslutningsvis har jag fullt förtroende för att Försvarsmakten vidtar alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa personalens säkerhet, såväl nationellt som internationellt, och att man lever upp till de krav och förväntningar regeringen och har.
frs · H412518 · 2016-12-21 00:00:00 — N2016/ 07818/SB Svar på fråga 2016/17:518 av (M) Postnord och kvalitetssäkring av postala försändelser har frågat mig vad jag avser göra för att Postnord ska öka kvalitetssäkringen av postala försändelser. Regeringen ser allvarligt på de kvalitetsbrister i Postnord AB:s brevverksamhet som har rapporterats . Postmarknaden är en marknad i förändring eftersom digitaliseringen av samhället har inneburit förändrade kommunikationsmönster. Brevvolymerna faller vilket medför flera stora utmaningar för bolaget som därigenom genomfört stora förändringar. I är () den myndighet som är utsedd av regeringen att meddela tillstånd för postverksamhet och att utöva tillsyn för alla tillståndshavare på postmarknaden. PTS har utsett Postnord AB:s dotterbolag att tillhandahålla den samhällsomfattande posttjänsten i hela landet. Staten ställer , precis som tidigare, långtgående krav på Postnord. Detta sker genom postlagen (2010:1045), tillståndsvillkoren och Postnords bolagsordning. Bolaget får ingen ersättning från staten för att tillhandahålla den samhällsomfattande posttjänsten. ställs det krav på den samhällsomfattande posttjänsten att av de brev som lämnas in för övernattbefordran ska levereras påföljande arbetsdag och . PostNord når dessa krav, men PTS rapporterar om ett fortsatt högt antal klagomål. Jag och min stab har en kontinuerlig dialog med Postnords ledning om deras syn på situationen och hur bolaget har för avsikt att hantera detta framöver. Post- och pågående tillsynsarbete är också väldigt viktig i sammanhanget. Jag vill slutligen understryka att det är viktigt för mig och regeringen att det finns en posttjänst av god kvalitet i hela landet, som är kostnadseffektiv och i så stor utsträckning som möjligt motsvarar hushållens och företagens behov. För att säkerställa att postlagstiftningen är ändamålsenlig både och för framtiden tillsatte regeringen en utredning med uppgift att se över postlagstiftningen. Utredningens slutbetänkande är ute på remiss till och med och remisstiden för utredningens delbetänkande löpte ut sista september. Regeringen håller på att ta ställning till hur vi ska gå vidare med utredningens förslag.
frs · H412520 · 2016-12-22 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:520 av (M) Reglers efterlevnad inom polisen har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att säkerställa att lever upp till de krav som polisdatalagen ställer. behandlar stora mängder personuppgifter. som detta utgör ett viktigt verktyg i brottsbekämpningen innebär all personuppgiftsbehandling risker för kränkningar av enskildas personliga integritet. För att tillgodose skyddet för den enskilde krävs en korrekt hantering och en väl fungerande tillsyn. Såväl Datainspektionen som ansvarar för tillsynen över polisens behandling av personuppgifter i den brottsbekämpande verksamheten. tillsatte regeringen en utredning om hur skyddet för den personliga integriteten kan stärkas. I betänkandet Ett samlat ansvar för tillsyn över den personliga integriteten (SOU 2016:65) har det lämnats förslag som syftar till att tydliggöra dessa myndigheters roll vid tillsynen över polisens personuppgiftsbehandling. Förslagen är nu ute på remiss. Regeringen har även gett i uppdrag att vidta åtgärder för att säkerställa att personuppgiftsbehandlingen inom myndigheten fullt ut beaktar de krav på integritetsskydd för den enskilde som framgår av lag eller annan författning. Uppdraget ska slutredovisas . Mot bakgrund av pågående arbete har jag inte för avsikt att vidta ytterligare åtgärder . Jag förutsätter att tar itu med de brister som framkommit vid Datainspektionens tillsyn. Jag kommer att följa arbetet noga för att tillse att genomförda aktiviteter får avsedd effekt.
frs · H412524 · 2016-12-23 00:00:00 — Dnr N2016/07838/SK Svar på fråga 2016/17:524 av (M) Århuskonventionen och skydd av naturmiljö och biologisk mångfald har frågat mig om det är mitt ställningstagande att allmänhetens överklagande av skogsbruk kan bidra till att åtaganden för att värna biologisk mångfald och naturmiljö uppnås, och i så fall på vilket sätt. Konventionen om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor, den s.k. Århuskonventionen, syftar till att skydda den rätt som var och en i nuvarande och framtida generationer har att leva i en bra miljö. Århuskonventionen ger t.ex. miljöorganisationer möjlighet att ta del av information som rör miljön, rätt att delta i beslutsprocesser på miljöområdet och rätt till rättslig prövning. Regeringen har tillsatt en utredning för rättslig översyn av skogsvårdslagstiftningen som bland annat kommer att arbeta med frågan och leverera ett underlag för regeringen att ta ställning till.
frs · H412525 · 2016-12-22 00:00:00 — Dnr Fi2016/04578/OU Svar på fråga 2016/17:525 av (M) om timlöner på har frågat mig om taxichaufförer i offentligt upphandlad verksamhet kan ha en timlön på , och på vilka undersökningar och källor jag i så fall baserar detta. Ingen taxichaufför ska behöva arbeta under så dåliga villkor. Regeringens förslag för att förhindra det är att i offentliga upphandlingar kräva att de anställda får lön, semester och arbetstid enligt lag och kollektivavtal.
frs · H412526 · 2016-12-22 00:00:00 — Dnr A2016/02415/A Svar på fråga 2016/17:526 Snabbspår på arbetsmarknaden av (M) har frågat mig vilka konkreta åtgärder och initiativ jag avser att vidta för att öka på takten så att människor kommer ut på arbetsmarknaden via Arbetsförmedlingens snabbspår. Precis som skriver vill regeringen att nyanlända så fort som möjligt ska kunna komma in på arbetsmarknaden. Regeringen har vidtagit och avser att vidta ytterligare åtgärder i syfte att öka möjligheterna att etablera sig på arbetsmarknaden för nyanlända. Snabbspåren är ett av de initiativ som regeringen har tagit. Arbetsförmedlingen har samordnat de snabbspår som arbetsmarknadens parter i samarbete med myndigheten har initierat. Regeringens ambition är att snabbspåren ska leda till att fler nyanlända kvinnor och män snabbare ska kunna etablera sig på arbetsmarknaden och att branscher där det råder brist på arbetskraft får hjälp med kompetensförsörjningen. Snabbspår finns inom 12 olika branscher, som tillsammans omfattar ett 20-tal yrken. Drygt 2 500 personer har påbörjat ett snabbspår . redovisade Arbetsförmedlingen i en rapport sin bedömning av nuläget i snabbspåren. Det framgår av redovisningen att arbetet i vissa snabbspår fungerar väl, där nyanlända tar del av exempelvis utbildningsinsatser eller är på praktik. I andra snabbspår finns det stora utmaningar, till exempel att det är svårt att hitta lämpliga deltagare till de insatser som erbjuds. Arbetsförmedlingen fortsätter arbetet tillsammans med parterna. har Arbetsförmedlingen uppföljningsmöten för respektive snabbspår. Syftet är att identifiera de framgångsfaktorer och hinder som finns och gemensamt utveckla arbetet vidare.