ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H3121186 · 2016-05-18 00:00:00 — Dnr Ju2016/03692/ Svar på fråga 2015/16:1186 av (C) Trygghet i östra har frågat mig om jag är beredd att vidta åtgärder för att se till att de brister vad gäller invånarnas säkerhet och trygghet som en händelse i visar på kommer att åtgärdas. ska vara ett tryggt land att leva i. Det förutsätter ett starkt rättsväsende och en tillgänglig polis. En av de viktigaste utgångspunkterna i ombildningen av polisen till en myndighet är att stärka den lokala närvaron och tillgängligheten i hela landet. Lokalpolisområden med större mandat och mer resurser är därför kärnan i den nya . Det är ansvar att säkerställa kompetensförsörjningen för polisverksamheten och besluta hur enskilda polisområden ska organiseras och resurssättas. omfattande uppdrag kräver också ständigt svåra avvägningar mellan flera angelägna arbetsuppgifter. Arbetstrycket på är dock högt och det är viktigt att myndigheten har goda förutsättningar att genomföra sitt uppdrag på ett bra sätt. Regeringen har mot den bakgrunden föreslagit i vårändringsbudgeten att anslag innevarande år ska öka med . Enligt det budgetunderlag som lämnade till regeringen bedömer myndigheten att man på behöver öka antalet polisanställda med 3 300 fram . Regeringen avser att noga följa hur förutsättningar att fullfölja sitt uppdrag utvecklas.
frs · H3121187 · 2016-05-18 00:00:00 — Dnr Ju2016/03688/ Svar på fråga 2015/16:1187 av (M) Förvar i återvändandeprocess har frågat mig om våra förvarsplatser används fullt ut. Ett fungerande asyl- och mottagningssystem förutsätter att personer som har fått ett lagakraftvunnet avlägsnandebeslut återvänder till sina hemländer. Det är en förutsättning för en rättssäker och trovärdig asylprocess. Det handlar också om att kunna ta emot och frigöra boendeplatser för asylsökande och minska kostnaderna på migrationsområdet. Ett stort antal personer som har fått ett lagakraftvunnet avlägsnandebeslut återvänder emellertid inte efter avslutad asylprocess, utan blir kvar i . Antalet asylansökningar som inte beviljar beräknas öka från ca 25 000 föregående år till ca 60 000 och till ca 65 2017. är beläggningen vid förvaren mycket hög – vid utgången av 2015 var av platserna belagda. Eftersom betydligt fler personer bedöms få ett avlägsnandebeslut kan behovet av förvarsplatser komma att öka betydligt. Av denna anledning har regeringen i vårändringsbudgeten föreslagit att tillförs totalt för att bland annat utöka antalet förvarsplatser i landet. Målsättningen är att skapa ytterligare minst 100 ordinarie förvarplatser, vilket innebär en ökning av nuvarande bestånd . Dessutom kommer regeringen uppdra åt att föreslå hur tillgången på platser kan bli mer flexibel. Min bedömning är att de nya förvarsplatserna kommer bidra till att ge myndigheterna nödvändiga förutsättningar att öka återvändandet framöver.
frs · H3121188 · 2016-05-18 00:00:00 — Dnr Ju2016/03689/ Svar på fråga 2015/16:1188 av (M) Självmant återvändande har frågat mig hur stor andel av den ökning av självmant genomförda utresor vi sett som beror på ökad effektivitet och hur stor andel som beror på fler fattade beslut och på att fler personer återkallar sina ansökningar. Ett fungerande asyl- och mottagningssystem förutsätter att personer som har fått ett lagakraftvunnet avlägsnandebeslut återvänder till sina hemländer. Det är en förutsättning för en rättssäker och trovärdig asylprocess. Det är därför positivt att fler personer väljer att återvända självmant till sina hemländer. återvände ca 6 300 personer självmant, vilket är mer än en fördubbling jämfört med . Att ett ökat antal asylsökande som kom valt att återta sina ansökningar har bidragit till denna utveckling. Min bedömning är dock att ökningen även är ett resultat av en tydlig prioritering från regeringens sida och myndigheternas ökade ansträngningar på området. Vi står inför betydande utmaningar kommande år när det gäller att återvända fler personer. Antalet asylansökningar som inte beviljar beräknas öka från ca 25 000 föregående år till ca 60 000 och till ca 65 2017. Därför vill jag betona hur viktigt det är utvecklingen fortsätter i samma positiva riktning framöver. För att uppnå detta vidtar regeringen ett antal olika åtgärder. I vårändringsbudgeten har regeringen föreslagit att ge ytterligare medel till och för att förstärka arbetet med återvändande. Satsningarna inkluderar resurser till för att vidta åtgärder för att förkorta tiden från asylansökan till återvändande eller uppehållstillstånd och öka sin kapacitet att hantera återtagna ansökningar. Därutöver föreslås resurser för utplacering av särskilda sambandsmän vid ambassader i regioner där särskilda insatser på plats krävs för att möjliggöra ökat återvändande. har på förslag från regeringen beslutat att rätten till boende och ersättning för vuxna som inte bor tillsammans med barn enligt lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande ska tas bort när utlänningens avvisnings- eller utvisningsbeslut får laga kraft eller därefter. På så sätt ska incitamenten för att återvända självmant öka. Lagändringen träder i kraft . Därutöver har och i respektive regleringsbrev fått i uppdrag att med bistånd av Kriminalvården genomföra en försöksverksamhet med syfte att effektivisera återvändandet. Målet är att vistelsetiden för personer som är inskrivna i mottagandet och har lagakraftvunna avvisnings- eller utvisningsbeslut påtagligt förkortas genom att fler avlägsnandebeslut verkställs. Jag förväntar mig att dessa åtgärder kommer att ge önskade resultat.
frs · H3121189 · 2016-05-18 00:00:00 — Dnr Ju2016/03693/ Svar på fråga 2015/16:1189 av (M) Polisens arbete med återvändandet har frågat mig när vi kan förvänta oss resultat i regeringens arbete för att polisen ska verkställa fler av- och utvisningsbeslut. Ordning och reda är grundläggande för ett fungerande asyl- och mottagningssystem. Den som har fått ett lagakraftvunnet avlägsnandebeslut på sin asylansökan ska återvända till sitt hemland. Arbetet med verkställighet av beslut om av- och utvisning är en prioriterad fråga för regeringen och en rad olika åtgärder vidtas för att öka antalet återvändanden. Som ett led i detta har regeringen i vårändringsbudgeten föreslagit att ge ytterligare medel till , avsedda bland annat att förstärka och effektivisera arbetet med återvändande. Regeringen har också föreslagit medel för att utöka antalet förvarsplatser. Tillgång till strategiskt belägna förvarsplatser innebär korta transportsträckor och bidrar därmed till ett effektivt återvändandearbete. Härutöver verkar regeringen för ett förbättrat och mer effektivt samarbete med mottagarländerna i fråga om återtagande av personer som ska återvända. För att underlätta arbetet ska sambandspersoner för återvändande placeras ut i aktuella länder. I regleringsbrevet har fått i uppdrag att ytterligare förstärka arbetet med att verkställa av- och utvisningsbeslut i syfte att avsevärt öka andelen verkställda beslut i förhållande till den mängd ärenden som överlämnats från och det antal beslut om avvisning som fattat. I årsredovisningen ska dessutom redovisa hur myndigheten säkerställt ett rättssäkert, enhetligt och effektivt verkställighetsarbete av av- och utvisningsbeslut i hela landet utifrån det processansvar för gränspolisverksamheten som tilldelats nationella operativa avdelningen. Vidare har och i regleringsbreven fått i uppdrag att, med bistånd av Kriminalvården, genomföra en försöksverksamhet med syfte att effektivisera återvändandet. Målet är att vistelsetiden för personer som är inskrivna i mottagandet och har lagakraftvunna av- eller utvisningsbeslut påtagligt förkortas genom att fler avlägsnandebeslut verkställs. Detta ska uppnås bland annat genom att myndigheterna bättre tar tillvara sina olika kompetenser under hela asylprocessen och förstärker utredningen av identiteten i ett initialt skede av processen. Jag förväntar mig att dessa åtgärder stegvis ger resultat i arbete med en effektiv verkställighet av beslut om av- och utvisning. Regeringen följer utvecklingen och är beredd att vid behov vidta ytterligare åtgärder.
frs · H3121190 · 2016-05-18 00:00:00 — Dnr Ju/2016/03690/ Svar på fråga 2015/16:1190 av (M) Multipla identiteter har frågat mig hur jag avser att förhindra att migrationsprocessen används i syfte att skaffa en ny, oriktig identitet. Inledningsvis vill jag understryka att det är viktigt att uppehållstillstånd beviljas på riktig grund, oavsett om det rör sig om en asylansökan eller en ansökan om uppehållstillstånd av andra skäl. Sökandens identitet har en central roll i asylprocessen. ska bedöma trovärdigheten i sökandens berättelse, inklusive uppgifter om identiteten, och använder sig av bland annat muntliga utredningar, kunskapstester och språkanalyser. har också experter som granskar identitetshandlingars och andra dokuments äkthet. Välfärdssystemen får naturligtvis inte utnyttjas. tillsatte regeringen en utredning som ska se över välfärdsstatens förmåga att stå emot organiserad och systematisk ekonomisk brottslighet. Utbetalningar från välfärdssystemen och andra närliggande skattefinansierade system bygger ofta på tilltron till olika former av intyg. I utredarens uppdrag ingår bland annat att föreslå åtgärder för att minska missbruket av intyg. Det kan till exempel röra sig om missbruk av identitetshandlingar, läkarintyg eller arbetsgivarintyg. Uppdraget ska redovisas . Jag följer utvecklingen på området noggrant men ser inte någon anledning att vidta ytterligare åtgärder i den här frågan.
frs · H3121191 · 2016-05-18 00:00:00 — N2016/03377/ITP Svar på fråga 2015/16:1191 av (S) Kommunala stadsnät har frågat mig vilket arbete som pågår inom regeringen för att utveckla stadsnätens möjligheter att främja konkurrensen på bredbandsmarknaden. Den ökade digitaliseringen av samhället innebär att bredbandsinfrastrukturen, med såväl fasta som mobila tekniker, är av stor vikt. Tillgång till bredband har betydelse för möjligheten att skapa fler jobb och ett växande näringsliv i hela landet, liksom för att tillhandhålla god samhällsservice. Bredbandsutbygganden i sker av kommersiella marknadsaktörer, av byalag och av kommunerna – ofta genom stadsnätsbolag. Regeringen anser att det är viktigt att se till att skapa fortsatt goda förutsättningar för snabb utbyggnad av bredband, fast och mobilt, också efter 2020, det år som nuvarande bredbandsstrategi siktar på. Därför fortsätter regeringen sitt arbete med att utveckla bredbandspolitiken. I regeringens översyn av bredbandspolitiken ingår att se över hur olika aktörer förhåller sig till varandra och hur det påverkar bredbandsutbyggnaden. Det handlar därvid bland annat om att se över förutsättningarna för kommunalt agerande på bredbandsområdet.
frs · H3121192 · 2016-05-18 00:00:00 — Dnr Ju2016/03702/ Svar på fråga 2015/16:1192 av Shadiye Heydari (S) Armenier från Shadiye Heydari har frågat mig vilka generella åtgärder jag är beredd att vidta när det gäller de syriska armeniernas ärenden. Den som söker asyl i får sitt skyddsbehov prövat utifrån omständigheterna i det enskilda fallet i enlighet med utlänningslagen. Det är och migrationsdomstolarnas uppgift att självständigt ta ställning till om det finns grund för uppehållstillstånd i . Som statsråd varken ska eller får jag ingripa i detta arbete eller påverka ansvariga myndigheter i deras handläggning av enskilda ärenden. Skyddsbehovet för en person som söker internationellt skydd i ska bedömas i förhållande till det land som personen är medborgare i. Vem som ska anses som medborgare i ett visst land avgörs av det landets lagstiftning. Om någon har flera medborgarskap gäller som huvudregel att han eller hon ska få skydd i ett av dessa länder. Det är först när en person inte erbjuds nationellt skydd i något av sina medborgarskapsländer som denne kan få internationellt skydd i ett annat land. Det nuvarande regelverket ger goda förutsättningar för en rättssäker prövning och svarar mot höga krav på rättssäkerhet. Jag ser därför inte behov av att vidta några generella åtgärder med anledning av fråga.
frs · H3121193 · 2016-05-24 00:00:00 — Dnr N2016/03429/TIF Svar på fråga 2015/16:1193 av (S) Plankorsningar på har frågat mig vad jag tänker göra för att bygga bort de icke planskilda korsningarna på . I den nationella trafikslagsövergripande plan för utveckling av transportsystemet för perioden –2025 har regeringen beslutat om vilka större namngivna investeringar ska planera och genomföra samt ekonomiska ramar för mindre åtgärder. planerar och prioriterar de mindre åtgärderna utifrån de utgångspunkter riksdag och regering beslutat om, exempelvis transportpolitisk måluppfyllelse. Trafiksäkerhetshöjande plankorsningsåtgärder är i de allra flesta fall mindre åtgärder, och regeringen tar således inte beslut om de specifika åtgärderna. Regeringen avser ta fram en ny nationell trafikslagsövergripande plan för utveckling av transportsystemet och ramar för nya länsplaner för perioden –2029. inkom med ett underlag kring inriktning av planeringen. Underlaget var ute på remiss till och med . Regeringen avser att i nästa skede lägga fram en proposition som underlag för beslut om inriktning och ekonomiska ramar för planperioden. När har slagit fast en inriktning följer åtgärdsplanering i syfte att ta fram en trafikslagsövergripande nationell plan samt länsplaner för transportinfrastrukturen. Fastställelse av planerna beräknas och då tar regeringen ställning till den nationella planens utformning och nivån på ekonomiska ramar för de olika beståndsdelarna.
frs · H3121194 · 2016-05-16 00:00:00 — Dnr Fi2016/01903/K Svar på fråga 2015/16:1194 av (M) Tvångsanslutning till storregioner har, mot bakgrund av det pågående arbetet med en ändrad läns- och landstingsindelning, frågat mig hur jag avser säkerställa att man på ett tidigt stadium lyssnar till landstingens och medborgarnas åsikter och vilja för att snabbare kunna landa i ett bättre förslag. Jag har i tidigare svar på skriftliga frågor från samma frågeställare (fråga 2015/16:971 Nya storregioner och fråga 2015/16:1137 Folkomröstning om framtid) betonat vikten av dialog och förankring med de län och landsting som berörs. Detta uttrycks också i kommitténs direktiv. Kommitténs arbete pågår fortfarande och jag avser inte att föregripa utredningens förslag. När det gäller befolkningens möjlighet att säga sitt i en folkomröstning kan emellertid konstateras att det i indelningslagen inte finns några sådana bestämmelser avseende indelning av landsting. Det blir därför upp till landstingen att bedöma om och i så fall hur man avser genomföra något särskilt initiativ avseende befolkningens inställning. Fullmäktige får enligt kommunallagen besluta att det som ett led i beredningen av ett ärende ska inhämtas synpunkter från befolkningen. Detta kan ske genom folkomröstning, opinionsundersökning eller något liknande förfarande. Folkinitiativ kan vidare väckas av av de röstberättigande medlemmarna. Fullmäktige ska då besluta om folkomröstning om inte minst två tredjedelar av de närvarande ledamöterna röstar emot förslaget. En folkomröstning är enbart rådgivande. Den slutliga beslutanderätten ankommer på fullmäktige. En ändrad landstingsindelning innebär också en ändrad länsindelning, Eftersom länsindelningen utgör statens indelning av sin verksamhet innebär detta att ytterligare perspektiv måste beaktas vid prövning av frågor om indelningsändring än vid en ändrad kommunindelning.
frs · H3121195 · 2016-05-17 00:00:00 — Dnr S2016/03391/FS Folkhälso-, sjukvårds- och idrottsministern Svar på fråga 2015/16:1195 av (M) Alternativa reformer för bättre vård har frågat mig om jag kan tänka mig att verka för andra reformer än storregioner för att förbättra situationen för svensk vård. Inledningsvis vill jag påpeka att frågan om en ny indelning av i första hand ligger på statsrådet att hantera. Även om eventuella för- eller nackdelar för hälso- och sjukvården självklart är en stor och viktig del i den kommande reformen, påverkar den många andra sektorer i samhället. Det är inte enbart en hälso- och sjukvårdsreform. En indelningsreform är väsentlig men det är inte den enda åtgärden som behövs. Det finns flera utmaningar som är angelägna att hantera och där regeringen redan har tagit initiativ. Ett sådant handlar om behovet av att säkerställa att hälso- och sjukvården i alla delar av landet är kunskapsbaserad och jämlik. Här har regeringen tillsatt en utredare som ska överväga och lämna förslag till hur en ökad följsamhet till nationella kunskapsstöd i hälso- och sjukvården kan uppnås. En annan utmaning som hälso- och sjukvården möter handlar om att tillgodose behovet av kompetenta medarbetare. Regeringens professionsmiljard har redan satt i gång en mängd aktiviteter runt om i landstingen som alla syftar till att stödja kompetensförsörjning ur ett brett perspektiv. Utöver dessa insatser har regeringen aviserat 10 miljarder i utökade statsbidrag för att stärka välfärden, varav 2,3 miljarder initialt ska gå till landstingen. Slutligen har flera organisatoriska utmaningar för hälso- och sjukvården påvisats i olika betänkanden som bereds av regeringen, bland annat Effektiv vård och Träning ger färdighet. Även dessa frågor behöver hanteras inom hälso- och sjukvården.
frs · H3121196 · 2016-05-18 00:00:00 — Dnr N2016/03483/JM Svar på fråga 2015/16:1196 av (C) Konsekvenser för ekologiskt jordbruk av förbud mot gödsellukt har frågat vilka åtgärder klimat- och miljöministern avser att vidta för att lantbrukare ska kunna gödsla med stallgödsel efter väderleksförhållanden och på så sätt säkerställa det ekologiska jordbrukets överlevnad. Frågan har överlämnats till mig. Jag vill inleda mitt svar med att understryka vad som gäller enligt de s.k. allmänna hänsynsreglerna. Enligt 2 kap. 3 § ska alla som bedriver eller avser att bedriva en verksamhet eller vidta en åtgärd, utföra de skyddsåtgärder, iaktta de begränsningar och vidta de försiktighetsåtgärder som behövs för att förebygga, hindra och motverka olägenheter för människors hälsa och miljön. Skyldigheten gäller för alla och gäller enligt 2 kap. 7 § i den utsträckning som det inte kan anses vara orimligt att uppfylla dem. Om det behövs för människors hälsa och miljön, kan det i ett enskilt ärende som gäller tillståndsprövning av djurhållning eller som gäller ett anmälningsärende, ställas upp villkor om lagring och spridning av gödsel. Vilka eventuella villkor som bör ställas är någonting som måste avgöras i det enskilda fallet och utifrån de lokala förhållandena. vägledningsmaterial ”Gödsel och miljö 2014” ger en allmän vägledning om vilka regler som gäller och hur lantbrukaren bör och kan handla för att uppfylla de allmänna hänsynsreglerna. I mitt tidigare interpellationssvar till framhöll jag också att det inte är upp till mig som landsbygdsminister att uttala mig om ifall ett eller flera villkor i enskilda beslut från länsstyrelserna eller mark- och miljödomstolen är rimliga. Det gäller förstås oberoende av om det är ett beslut gentemot ett företag som bedriver konventionell eller ekologisk produktion. Slutligen vill jag framhålla att jag håller med om att det är viktigt att det finns goda förutsättningar för den ekologiska produktionen eftersom det bidrar till att uppnå vissa miljömål, men även så att den marknadspotential och efterfrågan på ekologiska livsmedel som finns kan utnyttjas. Bra och enkla regler är en förutsättning för en ökad produktion och positiv utveckling av jordbruket och den ekologiska produktionen. Regeringen fortsätter därför att verka för detta i arbetet inom EU. Den vikt som regeringen lägger vid ekologisk produktion uttrycks också i satsningen i landsbygdsprogrammet på i snitt .
frs · H3121197 · 2016-05-24 00:00:00 — Dnr N2016/03450/MRT Svar på fråga 2015/16:1197 av (L) Åtgärder för att underlätta resandet över har frågat mig vilka konkreta åtgärder jag avser att vidta för att underlätta resandet över , och när kan vi i så fall förvänta oss att se resultatet. Frågan är densamma som ställde i en interpellation som besvarades och som dessutom upprepades i en ny fråga som besvarades . Så som meddelades i interpellationssvaret och svaret på den skriftliga frågan sker det ett intensivt arbete inom regeringen med att på bästa möjliga sätt värna den fria rörligheten och det nordiska samarbetet, som ordning och säkerhet måste upprätthållas mot bakgrund av de mycket speciella omständigheter som ligger bakom såväl införandet av tillfällig gränskontroll vid inre gräns som id-kontroller. beslutade regeringen om en ändring i förordningen (2015:1074) om vissa identitetskontroller vid allvarlig fara för den allmänna ordningen eller den inre säkerheten i landet med innebörden att ges ett bemyndigande att meddela föreskrifter om att kravet på giltig id-handling med fotografi inte gäller för vissa specificerade grupper av personer som reser i sällskap med en person som är eller äldre som ska ha uppsikt över gruppen och som kan uppvisa en giltig identitetshandling med fotografi. Ändringen i förordningen syftar till att underlätta för grupper av skolungdomar och idrottsföreningar vid resa från till . Den nya bestämmelsen trädde i kraft . Inrikesministern har vid sitt besök i tagit upp frågan om ett dansk-svenskt avtal som skulle kunna innebära att den svenska gränskontrollen genomförs redan i , vilket skulle underlätta för resenärer i regionen. Det sker nu en fortsatt dialog i denna fråga. Jag vill dock vara tydlig med att detta är en juridiskt sett mycket komplicerad lösning som kräver lagstiftning samt förutsätter att tillåter att svenska tjänstemän agerar där. Det går därför inte att säga om eller när gränskontrollerna skulle kunna förändras på det aktuella sättet. Ambitionen från min sida är dock att fortsätta driva frågan i mina kontakter med danska företrädare.
frs · H3121198 · 2016-05-18 00:00:00 — Dnr Fi2016/01891/S1 Svar på fråga 2015/16:1198 av (L) Expertskatten har frågat mig om jag kommer att tillsätta en utredning om expertskatten med syfte att göra reglerna mer attraktiva och konkurrenskraftiga. Ett konkurrenskraftigt och dynamiskt företagsklimat är grunden för tillväxt och jobbskapande. Villkoren för företagande ska vara internationellt konkurrenskraftiga, innehålla förutsebara regelverk och stödja en sund konkurrens. gäller att utländska experter, forskare och andra nyckelpersoner har rätt till skattelättnader (s.k. expertskatt) vid tillfälliga anställningar i . Avsikten med expertskatten är svenska arbetsgivare ska kunna konkurrera om kvalificerade utländska arbetstagare och att (svenska och utländska) företag ska lockas att lägga kvalificerad verksamhet i . gäller expertskatten – förutom utländska arbetstagare som vid en prövning i kan kvalificera sig som experter, forskare och andra nyckelpersoner – utländska arbetstagare som når upp till en ersättningsnivå som ska överstiga två gånger prisbasbeloppet för det aktuella kalenderåret (). Expertskatten fyller i huvudsak sitt syfte. Jag har inte för avsikt att ta något initiativ för att förändra den.
frs · H3121199 · 2016-05-18 00:00:00 — Dnr A2016/01060/ARM Ev synpunkter lämnas till Förkortad delningstid medgiven av SB Svar på fråga av (L) 2015/16:1199 Översyn av konfliktreglerna har, mot bakgrund av Post- och begäran om dispens från strejk i it- och telekomsektorn, frågat mig om det finns skäl att se över konfliktreglerna och öppna upp för en proportionalitetsprincip. Den svenska modellen bygger på att arbetsmarknadens parter reglerar villkoren på arbetsmarknaden genom överenskommelser om löne- och anställningsvillkor. Rätten att vidta stridsåtgärder är grundlagsfäst i regeringsformen och de närmare förutsättningarna och villkoren regleras huvudsakligen i medbestämmandelagens bestämmelser om fredsplikt och vad som utgör olovliga stridsåtgärder. I har vi en tradition av att arbetsmarknadens parter bär ansvaret för arbetsfreden och eventuella tvister som uppstår. I detta sammanhang finns det också en grundläggande struktur där parterna på den svenska arbetsmarknaden i huvudavtal reglerat frågan om så kallade samhällsfarliga konflikter. Denna ordning innebär i korthet att parterna vid oenighet kan hänskjuta frågan till en partssammansatt av om det är en samhällsfarlig konflikt. Detta är en väl fungerande ordning inom ramen för den svenska arbetsmarknadsmodellen. Regeringen har inte för avsikt att vidta några åtgärder.