ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H411162 · 2016-10-19 00:00:00 — Fråga 2016/17:162 Kompetensutveckling i senare skeden av yrkeslivet av (M) till Statsrådet (S) Medellivslängden ökar i . Detta är i grunden en väldigt positiv utveckling, men den ställer pensionssystemet inför flera utmaningar. har antalet äldre i förhållande till antalet som arbetar ökat. Eftersom allt färre måste försörja allt fler riskerar pensionerna att bli lägre framöver. Det kommer även bli svårt att upprätthålla kvaliteten i välfärden med oförändrad pensionsålder, eftersom skatteintäkterna kommer att minska och finansieringen av välfärden kommer att utsättas för svåra påfrestningar. Tiden i arbetslivet behöver därför förlängas för att vi ska klara av dessa utmaningar. Det kan möjliggöras genom tidigare inträde i arbetslivet, genom senare utträde eller med en ökad arbetsfrekvens under arbetslivet. För att fler ska kunna jobba längre måste det finnas goda möjligheter att skola om sig och byta yrke även i senare skeden av arbetslivet. har därför bland annat föreslagit att möjligheterna till extra studieveckor bör utökas för dem som fyllt , från dagens . Vidare har vi föreslagit att åldersgränsen för rätten till studiemedel bör höjas till . Vi tror att åtgärder som dessa är nödvändiga för att kompetensutveckling ska vara en möjlighet även högre upp i åldrarna och därmed ett sätt att göra det möjligt för människor att arbeta längre. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Tänker statsrådet och regeringen öka möjligheterna till extra studieveckor för dem som fyllt och höja åldersgränsen för rätten till studiemedel så att kompetensutveckling underlättas även i senare skeden av arbetslivet?
fr · H411163 · 2016-10-19 00:00:00 — Fråga 2016/17:163 Reform av strandskyddet och mer byggande av (M) till Miljöminister (MP) Vi har väldigt fina naturmiljöer i . I förvaltningen av naturmiljöer behöver vi både vårda och värna samt utveckla miljöer. I hårt exploaterade områden finns behov av ett starkt skydd, medan det i mindre exploaterade områden finns möjligheter att i högre grad nyttja områden och bidra till lokal utveckling på ett sätt som inte sker . Lagstiftningen kring strandskydd har reformerats. Det är bra. För många kommuner betyder det väldigt mycket att kunna utveckla samhällen och bygga i uppskattade lägen såsom nära vatten. Attraktiva miljöer är ett sätt att locka nya invånare och nya företagsetableringar. Det finns åtskilliga orter och platser runt om i landet som har miltals av obebyggda och outnyttjade stränder och strandnära lägen. Det är exempelvis fallet i stora delar av . Möjligheterna att bygga i sådana lägen bör bli väsentligt enklare . Tolkningarna av den ändrade strandskyddsregleringen har alltför ofta inneburit åtstramning trots ambitionen från om ökade möjligheter till byggnation när beslutet togs . Det är rimligt att värna skydd i högt exploaterade områden, men också att öppna för fler möjligheter till byggnation i mindre exploaterade områden. Det är angeläget att lagstiftningen tydliggörs så att tillämpningen hos länsstyrelser och andra inte inskränker de stora utvecklingsmöjligheter som finns i , och inte minst i . Med anledning av ovanstående vill jag fråga miljöminister : Vilka ändringar av strandskyddet avser regeringen att göra för att öka möjligheterna till byggnation i mindre exploaterade områden, såsom är fallet i stora delar av ?
fr · H411164 · 2016-10-18 00:00:00 — Fråga 2016/17:164 Resurser till försvaret av (M) till Utrikesminister (S) Utrikesminister var gäst i lördagsintervju. I intervjun diskuterades försvar och svensk säkerhetspolitik. Frågan om det svenska försvaret och resurser till försvaret kom upp på agendan. Ministern argumenterade för ett ökat samarbete med och Nato, som ministern anser oss vara alliansfria. Ministern var också mycket tydlig med att ett medlemskap i inte var aktuellt. Ministern argumenterade för att det skulle krävas mer resurser till det svenska försvaret om skulle bli medlem i försvarssamarbetet Nato. Ministern påpekade också i intervjun att säkerhetsläge är försämrat och att det är bra att vi satsar mer pengar på försvaret. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utrikesminister : Anser ministern att vi skulle behöva satsa mer på försvaret vid ett svenskt Natomedlemskap än om vi skulle vara alliansfria och behöva möta framtidens säkerhetsutmaningar själva utan solidariska säkerhetsgarantier från de övriga Natoländerna?
fr · H411166 · 2016-10-20 00:00:00 — Fråga 2016/17:166 Ostlänken av (M) till Statsrådet (S) har statsrådet inför redogjort för sin uppfattning att sträckan –inte ska byggas med en standard för /h. Regeringen har uttalat som ambition att, då ekonomin tillåter, bygga en höghastighetsbana sträckan –med en topphastighet /h. Min fråga tar sin utgångspunkt i antagandet att man då inte kommer att bygga ett nytt parallellt spår för sträckan –utan att höghastighetstågen som regeringen planerar för ska växlas in på befintlig bana, som enligt statsrådet ska ha en lägre maxfart. Ostlänken mellan –är ett projekt som alltjämt löper på där banan förbereds för en maxhastighet /h. I ett systemperspektiv för höghastighetståg har hela eller delar av Ostlänken en liknande funktion som sträckan –. Mot bakgrund av detta vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Kommer Ostlänken att förberedas för en maxhastighet /h eller kommer den likt sträckan –att få en lägre högsta hastighet?
fr · H411168 · 2016-10-20 00:00:00 — Fråga 2016/17:168 Finsk inkapslingsanläggning och slutförvar av använt kärnbränsle av (V) till Miljöminister (MP) Trots att byggnadstillstånd enligt den finska kärnenergilagen fortfarande saknas pågår för fullt planeringen för ett kärnkraftverk i Pyhäjoki samt inkapslingsanläggning och slutförvar i Pyhäjoki alternativt Eurajoki. Enligt uppgift planeras också för mellanlagring vid Hanhikivi vid . Enligt Esbokonventionen kan grannländer lämna synpunkter på planerade projekt som kan leda till betydande påverkan på miljö och människor i det egna landet. har svenska myndigheter, kommuner, organisationer och allmänhet möjlighet att lämna synpunkter på samrådsunderlaget till svenska . Jag vill därför fråga miljöminister : Avser ministern att utnyttja Esbokonventionens möjlighet att lämna synpunkter på detta projekt som så uppenbarligen kan leda till betydande negativ påverkan även på miljö och människor i ?
fr · H411169 · 2016-10-20 00:00:00 — Fråga 2016/17:169 Bostadsbyggande och strandskyddet av (M) till Miljöminister (MP) I kommuner med många sjöar försvåras en positiv bygg- och näringsutveckling. Många kommuner ute på landsbygden har ett stort antal vattendrag inom kommungränsen. Strandskyddet tolkas väldigt restriktivt av länsstyrelserna. Strandskyddet är , med möjligheten på undantag. Dessvärre har länsstyrelserna runt om i landet i princip gjort 300 meters strandskydd till standard. Med anledning av ovanstående vill jag fråga miljöminister : Avser statsrådet att ta några initiativ för att se till att länsstyrelserna använder den så kallade 300-metersregeln i strandskyddet mer restriktivt?
fr · H411170 · 2016-10-20 00:00:00 — Fråga 2016/17:170 Akutsjukhus i och av (M) till Statsrådet (S) långa väntetider i hälso- och sjukvården är bland de längsta i . På flera av akutsjukhusen i finns det stora brister gällande tillgänglighet. Regeringen och statsrådet (S) verkar tillfreds med situationen, trots att väntetiderna behöver kortas ned. Regeringen och det ansvariga statsrådet har inte lagt några förslag på åtgärder för att förbättra tillgängligheten. Däremot meddelade i en intervju i vårdtidningen att har för många akutsjukhus. Vidare menade att ett flertal akutsjukhus kan komma att läggas ned i samband med att regeringens regionreform genomförs. ”Men han tror att de nya storregionerna kan komma att lägga ner ett antal akutsjukhus när en regionreform är genomförd”, skriver man om i en intervju i . Regeringen anför att skapandet av storregioner syftar till att göra vården bättre. Om det är rätt väg kan diskuteras. Regeringens linje ifrågasätts av bland andra Myndigheten för vårdanalys, som pekar på andra åtgärder som vore mer effektiva. I vart fall har inte regeringen tidigare anfört att ett syfte med storregionerna är att det ska bli lättare att lägga ned sjukhus. Detta behöver klarläggas. Frågan är vilka akutsjukhus anser skulle kunna läggas ned. Ännu har statsrådet inte lämnat något besked om detta, varför sjukhus i och i övriga måste anses vara hotade av nedläggning. Om vi antar att i är fredat till följd av den högspecialiserade vård som bedrivs där återstår lasarettet i och i . Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Tänker statsrådet verka för att akutsjukhusen i och ska läggas ned och på vilket sätt tänker statsrådet i sådant fall motverka orimliga väntetider?
fr · H411174 · 2016-10-20 00:00:00 — Fråga 2016/17:174 En rättvis bedömning för elever som går IB-program av (L) till Statsrådet (S) International Baccalaureate är en utbildning på gymnasial nivå med en internationellt definierad standard och höga kunskapskrav. En lång rad skolor erbjuder programmet och det är en stor tillgång för . översätts de betyg man får på IB-programmet till ett svenskt jämförelsetal. För att få 20,0 i det svenska betygssystemet krävs 40 poäng. Universitets- och högskolerådet (UHR) förbereder nu en förändring. Förslaget innebär att det ska krävas 45 poäng på IB för att få högsta poäng i konverteringen till det svenska betygssystemet. Detta är ett helt orimligt förslag. 45 IB-poäng kan inte jämföras med 20 poäng enligt den ordinarie betygsskalan i gymnasiet. Enligt uppgift är det på internationell nivå av eleverna som når toppresultatet. Motsvarande andel i är . Förslaget från UHR innebär att IB-elever får svårare att komma in på svenska universitetsutbildningar, vilket sannolikt innebär att IB-utbildningar blir mindre attraktiva i . Det vore olyckligt. behöver mer kunskap, inte mindre. Att det dessutom ska gälla innebär att elever som redan går på IB-utbildning drabbas. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att elever som går IB-program ska få en rättvis bedömning jämfört med elever på vanliga gymnasieprogram?
fr · H411175 · 2016-10-20 00:00:00 — Fråga 2016/17:175 Översyn av lagen om ersättning för fysioterapi av (M) till Statsrådet (S) har privata fysioterapeuter som har avtal med ett landsting inte möjlighet att gå ned av privata skäl och låta en annan legitimerad fysioterapeut vikariera. Detta eftersom lagen anger att det måste finnas särskilda skäl för att gå ned . Skälen som anges i lagstiftningen är nedsättning i arbetstid på grund av sjukdom, semester, ledighet för vård av barn, förestående ålderspensionering, vidareutbildning eller forskning inom yrkesområdet, politiskt eller fackligt uppdrag eller liknande skäl. Frustrationen är stor bland framför allt äldre privata fysioterapeuter som av andra skäl än de lagstadgade vill gå ned i arbetstid. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att ta några initiativ till en översyn av lagen (1993:1652) om ersättning för fysioterapi i syfte att underlätta för privata fysioterapeuter?
fr · H411176 · 2016-10-20 00:00:00 — Fråga 2016/17:176 Deltidspoliser av (M) till Statsrådet (S) Vi ser en alltmer påfrestad med stora utmaningar. När många medborgare saknar en närvarande och synlig polis, en avsaknad som är särskilt påtaglig i lands- och glesbygd, då har svensk polis problem. För är det självklart att ska vara välfungerande i hela . Det är en av anledningarna till att polisens organisation behöver bli mer flexibel och modern. Stora delar av räddningstjänsten bygger på deltidsanställd personal, vilket fungerar väldigt väl. För att polisen bättre ska kunna anpassa sin verksamhet utifrån lokala behov och förutsättningar vill vi därför se över möjligheten att införa deltidspoliser. Detta skulle inte bara kunna leda till en mer lokalt förankrad polis i hela landet utan också vara en stor tillgång vid särskilda händelser, som exempelvis Husbykravallerna eller vid den stora flyktingströmmen . Deltidspoliser skulle innebära en möjlighet att snabbt få tillgång till utbildad polis för att stödja den ordinarie verksamheten på ett välbehövligt sätt. Det är väl värt att undersöka om en deltidspolis skulle kunna skapa en bättre möjlighet att kunna få kortare anspänningstider vid prioriterade larm och andra utryckningar i landsbygds- och glesbygdsområden. Möjligheten att gå ned i arbetstid skulle också göra det lättare att bibehålla erfarna poliser i organisationen som inte vill eller av olika skäl inte kan arbeta heltid. Därför vill vi undersöka möjligheterna att införa mer flexibla arbetstider genom deltidstjänster även inom polisen. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka initiativ är statsrådet berett att ta med anledning av det som har framförts gällande möjligheten att införa deltidspoliser?
fr · H411177 · 2016-10-20 00:00:00 — Fråga 2016/17:177 Bostadsarrende av Boriana (M) till Justitie- och migrationsminister (S) I finns omkring 90 000 bostadsarrenden. Bestämmelserna om bostadsarrende vilar på principen om avtalsfrihet, men arrendatorn har som huvudregel rätt till förlängning av avtalet. I samband med förlängning har parterna rätt att få villkoren för det fortsatta arrendet prövade. Det har visat sig att avgiftsregleringen vid förlängning av arrende är problematisk eftersom parterna ofta har olika uppfattningar om vad som är en skälig nivå på avgiften. Detta leder till tids- och kostnadskrävande rättsprocesser. I SOU 2014:32 föreslogs förändringar av avgiftsregeln, med syftet att avgiftsförändringen vid förlängning av arrendeavtalet ”skulle avspegla en rimlig avvägning mellan jordägarens och arrendatorns intressen”. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att skapa större rättssäkerhet och mindre osäkerhet för både arrendatorer och markägare?
fr · H411178 · 2016-10-20 00:00:00 — Fråga 2016/17:178 Förskrivning av smärtstillande morfinläkemedel av (M) till Statsrådet (S) Statistik från visar att antalet unga som får starka morfinläkemedel, så kallade starka opioider, utskrivet har ökat dramatiskt. Opioiderna är starkt beroendeframkallande – beroendet yttrar sig som både fysiska och psykiska abstinenssymtom. Vid överdosering samt i kombination med alkohol finns det risk för andningsdepression och hjärtstillestånd. Oansvarig förskrivning av smärtstillande morfinläkemedel till personer med långvarig smärta är livshotande men blir dessvärre allt vanligare. Trots att var femte patient som vänder sig till primärvården uppger att de lider av måttlig eller svår långvarig smärta saknar många landsting och regioner speciella kliniker för smärtbehandling, vilket är mycket beklagligt för de drabbade. Det är uppenbart att sjukvården inte fungerar när det gäller de här patienterna. Det borde också finnas en skyldighet att följa upp hur medicineringen fungerar för patienten i stället för att bara skriva ut morfin , speciellt när det gäller unga människor. Med anledning av ovanstående vill jag fråga det ansvariga statsrådet : Vilka konkreta åtgärder avser statsrådet att vidta för bryta denna ökande trend av förskrivning av opioider, för att säkra patientsäkerheten och för att sjukvården ska fungera för dessa ungdomar?
fr · H411180 · 2016-10-20 00:00:00 — Fråga 2016/17:180 Autonomi för högskolor och universitet av (M) till Statsrådet (S) ”har beslutat att våra högskolor och universitet ska ha en långtgående autonomi och ett långtgående ansvar” samt ”hur en högskola väljer att utföra forskning och utbildning, inklusive campuslokalisering och lokaler, ligger därför till stor del inom högskolans eget mandat” är två citat från en debatt som hölls i . Uttalandena gjordes av högskole- och forskningsminister . har samma statsråd föreslagit och förmått regeringen att besluta att verksamhet inte får samlokaliseras och att högskolan måste behålla campus både i och i . Något som går stick i stäv med vad högskolans ledning och studenter vill. Ett beslut som därmed inte heller beaktar den autonomi som har beslutat ska gälla. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga statsrådet : Är det statsrådets ställningstagande att det beslut som har fattats för ska betraktas som prejudicerande i händelse av att det finns andra universitet och högskolor som har sin verksamhet förlagd till olika campus och som av strategiska skäl skulle vilja samlokalisera sin verksamhet?
fr · H411181 · 2016-10-20 00:00:00 — Fråga 2016/17:181 Ny kemikalieskatt av (M) till Finansminister (S) Regeringen vill i sitt budgetförslag införa en ny skatt på vitvaror och hemelektronik . Syftet är att minska användningen av farliga kemikalier i svenska hem. Men skatten får en negativ effekt eftersom den snedvrider konkurrensen. Enligt egna beräkningar kommer försäljningen av viss elektronik krympa . Det innebär att företag gynnas om de flyttar sina lager från och säljer direkt till konsumenterna från utlandet. Införs skatten kan den slå ut över tusen jobb från som i stället flyttas till våra grannländer. Det får stora konsekvenser för orter som , , och där det finns stora vitvarulager. Underleverantörer, till exempel lokala åkerier, förlorar sina största och i vissa fall enda uppdragsgivare. Även miljön förlorar på detta eftersom varorna måste transporteras längre vägsträckor. De svenska e-handlarna kommer att omfattas av punktskatten, men elektronikvaror som köps på nätet från utlandet kommer inte att beskattas. Skatten gör alltså att konkurrensen snedvrids till nackdel för handeln i . Skatten på vitvaror och hemelektronik påverkar bara produkter som köps på den svenska marknaden. Man kan fråga sig varför regeringen avser att med den skatten gynna utländska aktörer på bekostnad av jobben och miljön i . Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : Vilka åtgärder och initiativ tänker finansministern ta för att motverka att den nya skatten snedvrider konkurrensen och gynnar utländska aktörer på bekostnad av jobben och miljön i ?
fr · H411182 · 2016-10-20 00:00:00 — Fråga 2016/17:182 Utstationering av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) Regeringen har arbetat hårt för att få till stånd en revidering av direktivet som styr utstationering inom EU. lade ett förslag som den var mycket nöjd med. Det var däremot inte alla EU-länder. Då fler än en tredjedel av EU-länderna har invänt mot förslaget bör kommissionen ompröva sitt förslag enligt regelverket med subsidiaritetsprincipen. Arbetsmarknads- och etableringsministern argumenterar dock för att kommissionens förslag ska genomföras. Mycket arbete och många resor i har gjorts av ministern för att stödja förslaget. I handlar det om ca 7 000 utstationerade som befinner sig här ; de flesta än . Cirka 5 miljoner arbetar på svensk arbetsmarknad totalt och gruppen utstationerade utgör således en mycket liten del. Med anledning av ovanstående är min fråga till arbetsmarknads- och etableringsminister : På vilka omständigheter och fakta grundas ministerns och regeringens ställningstagande och agerande när det gäller frågan om ändring av utstationeringsdirektivet?
fr · H411183 · 2016-10-20 00:00:00 — Fråga 2016/17:183 av (L) till Statsrådet (S) Regeringen har tillsatt den så kallade med syfte att begränsa för privata alternativ i välfärden. Vad utredningen exakt kommer att föreslå återstår att se. Men att regeringen avser att införa någon sorts reglering av vinst är tydligt. är exempel på försök att begränsa företags vinster inte många och återfinns oftast i länder som inte kännetecknas av att vara varken fungerande ekonomier eller välfärdsstater. De flesta alternativ som finns till kommunala och landstingsdrivna verksamheter är aktiebolag. Det finns förvisso exempel på länder där utbudet av icke-offentliga alternativ inom skola och vård är stort utan att vinstdrivna företag tillåts. Ofta handlar det då om att verksamheter bedrivs med koppling till kyrkans verksamhet. Att kyrkor ska bedriva den här typen av välfärdsverksamhet förefaller inte realistiskt med tanke på dess ställning i det svenska samhället. Regeringens planerade regleringar har skapat stor oro bland de elever, brukare och patienter som aktivt har valt en icke-offentligt driven skola eller vårdgivare. Det är rimligt att anta att regeringen och har en bild av om regleringar av företagsvinster framgångsrikt gjorts inom någon bransch någon annanstans i världen. Man kan fråga sig vilka länder och exempel, bland marknadsekonomier, som regeringen lutar sig mot där man framgångsrikt lyckats begränsa företags vinster inom någon bransch. Mot den bakgrunden vill jag ställa följande fråga till statsrådet : På vilka omständigheter och fakta baserar statsrådet sitt ställningstagande när det gäller behovet av en reglering av företagens vinster? Finns det t.ex. något land med marknadsekonomi där man med framgång har kunnat införa en vinstbegränsning inom någon bransch?
fr · H411184 · 2016-10-21 00:00:00 — Fråga 2016/17:184 Migrationsregler för nya företag och investeringar i av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Det pågår en kamp om talangerna i världen. En karriär inom forskning eller näringsliv kan ske i såväl som städer och regioner i andra delar av världen. Ska vi i lyckas locka duktiga personer till krävs bra förutsättningar och rimliga regelverk. har i allt väsentligt bra regler för arbetskraftsinvandring. Vi kan i praktiken flytta runt i för att ta ett arbete eller för att studera. Med de viktiga förändringar som gjordes 2009 och 2014 ges människor från länder utanför goda chanser att komma till för att arbeta eller forska. har dock sämre regler för människor som vill komma hit för att starta företag eller investera pengar. Reglerna för dessa utomeuropeiska personer är både krångliga och tidsödande. Konkurrentländer som , och har enklare och tydligare krav för att få ett visum, vanligen krav på en minsta summa pengar som måste investeras. Ofta garanteras också att en ansökan behandlas . riskerar att ratas som förstahandsval, och vi kan därmed förlora lovande personer med viktiga investeringar. bör göra mer för att locka fler talangfulla personer till som genom att investera pengar eller starta företag kan bidra till nya jobb och nya skatteintäkter. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vilka åtgärder avser ministern och regeringen att vidta för att ändra migrationsreglerna för att attrahera fler talangfulla personer att starta företag och investera pengar i ?
fr · H411185 · 2016-10-21 00:00:00 — Fråga 2016/17:185 Passkontroll av (M) till Statsrådet (S) Att det förekommer missbruk av svenska pass är väl känt. Ett exempel är så kallade look-alike-upplägg. Svenska pass köps och säljs med syfte att en person som är lik den rättmätige passinnehavaren ska kunna ta sig till illegalt. Detta är förstås oacceptabelt. Alla former av missbruk av svenska resehandlingar måste bekämpas. Automatisk gränskontroll innebär att personer med biometriska pass, exempelvis svenska medborgare, skannar dessa i en maskin. Maskinen genomför en ansiktsigenkänning och undersöker om resenären är spärrad i något system. Med en automatisk kontroll kan ett stort antal resenärer passera snabbt och säkert. Det frigör resurser, vilket ger utrymme för en mer noggrann passkontroll av resenärer utan biometriska pass. En ytterligare fördel är att ansiktsigenkänningen hos de automatiska kontrollerna ska vara mer träffsäker än det mänskliga ögat. har inte automatiska gränskontroller. Men såväl gränspolisen som Swedavia, som driver , vill få på plats sådana kontroller. Detta enligt en artikel i . På polisens it-avdelning anser man att automatiska gränskontroller bör införas i ett pilotprojekt. Men först måste frågan utredas mer i detalj, och projektet kan därför inte bli verklighet förrän om , enligt it-avdelningen. Detta är förstås en orimlig tidsutdräkt för en så här angelägen fråga. Mot denna bakgrund frågar jag statsrådet : Vad gör statsrådet och regeringen för att säkerställa att ett system för utprövning av automatisk gränskontroll i kommer på plats så fort som möjligt?