ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H411206 · 2016-10-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:206 Jämförbarhet inom högre utbildning av (C) till Statsrådet (S) I UKÄ:s rapport system för kvalitetssäkring av högre utbildning – Redovisning av ett regeringsuppdrag skriver de följande: ”UKÄ:s bedömning av hur jämförelser av utbildningar skulle kunna genomföras är således att det är en viktig fråga, men att den inte passar inom ramen för det kvalitetssäkringssystem som utvecklats.” När behandlade frågan om nytt kvalitetssäkringssystem för högre utbildning gavs regeringen ett tillkännagivande om att öka jämförbarheten för att studenter bättre ska kunna ta välinformerade val om utbildningar, då det är en av de viktigaste investeringar man gör i livet. Tydlig jämförbarhet av utbildningar ger även blivande arbetsgivare bättre information samt gynnar lärosätenas kvalitetsutveckling. I ställde sig samtliga partier bakom tillkännagivandet. Att få till ett bra och transparent system för att jämföra utbildningar i är oerhört viktigt. Min fråga till statsrådet är därför: På vilket sätt avser statsrådet att gå vidare med frågan om att öka jämförbarheten av utbildningar, så att studenter kan göra välinformerade val, nu när det inte ska hanteras inom ramen för kvalitetssäkringssystemet?
fr · H411209 · 2016-10-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:209 Obligatoriska syntester vid körkortsförnyelse av (M) till Statsrådet (S) Arbetet med en säkrare trafikmiljö i är ett arbete som inte får avstanna. Vi är många som samsas i trafikutrymmet, och vi är utsatta oavsett om vi går med barnvagnen på väg till förskolan, kör en buss eller sitter i bilen på vägen till jobbet. Vi behöver känna oss trygga i trafiken. Över har dödsolyckorna ökat . Det kan se ut som en liten siffra, men varje liv som går att rädda i trafiken är ovärderligt. Trenden går dessutom i motsatt riktning jämfört med regeringens mål. har regeringen gett i uppdrag till Trafikanalys att titta närmare på transportpolitiska preciseringar avseende trafiksäkerhet, och förslagen ska redovisas . Trafikanalys bör inkludera syntester i sina förslag. Synen är kanske det viktigaste vi har i trafiken. Den testas endast en gång i samband med uppkörningen men inte efter det. Mer behövs eftersom synen förändras och försämras . Vi bör införa regelbundna synkontroller i samband med körkortsförnyelse. Alla vägar är viktiga för att nå nollvisionen. Med anledning av ovanstående vill jag därför fråga statsrådet : Avser statsrådet och regeringen att införa regelbundna synkontroller efter en viss ålder i samband med körkortsförnyelse?
fr · H411210 · 2016-10-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:210 Ögonoperationer av (M) till Statsrådet (S) Den så kallade föreslår ett stärkt konsumentskydd vid kroppsbehandlingar. Det är bra och nödvändigt för oreglerade verksamheter. Dock har utredaren inkluderat ögonoperationer, refraktiv kirurgi, i förslaget. Utredaren gör med andra ord ingen skillnad mellan detta ingrepp, som görs för att korrigera en fysisk defekt, och mer konventionella skönhetsoperationer, såsom botox och tatueringar, ingrepp som kan utföras av personal som inte är legitimerad likt en läkare. De verksamheter som korrigerar syn genom refraktiv kirurgi är registrerade hos Inspektionen för vård och omsorg, , som privata vårdgivare, och de har skyldighet att rapportera till . Det är endast legitimerade ögonläkare som utför operationerna, och legitimerad personal måste föra patientjournal. Det är därför logiskt att refraktiv kirurgi sorterar under hälso- och sjukvårdslagen, så som i praktiken sker . Att korrigera synen med hjälp av kirurgi är inte en konsumenttjänst, inte heller en skönhetsoperation. Det handlar inte om att förändra utseendet. Det är inte en utseendeförändring att låta operera sina ögon jämfört med att bära kontaktlinser. Ögonoperationer hör inte hemma i . Med anledning av ovan vill jag därför fråga statsrådet : Avser statsrådet och regeringen att verka för att refraktiv kirurgi fortsatt ska lyda under hälso- och sjukvårdslagen?
fr · H411214 · 2016-10-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:214 Fler enkla jobb av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) I en skriftlig fråga (2016/17:90) ställer jag en fråga om fler nya jobb till nyanlända. Ministern väljer att raljera och svarar inte på frågan. Därför återkommer jag med fler skriftliga frågor som kanske är enklare för ministern att svara på. behöver fler som vill, vågar och kan starta nya företag och anställa. Detta gäller såväl enkla jobb som jobb vilka kräver lång utbildning och erfarenhet. Alla jobb behövs för att fler ska kunna ta steget in på arbetsmarknaden. Att fler jobb växer fram för personer med begränsad utbildning är centralt för att bryta utanförskapet. har ett underskott på enkla jobb utan krav på särskild yrkesutbildning. Även regeringen har påtalat detta. Behovet förstärks när många som har en kort utbildning kommer till . som regeringen har börjat tala om behovet av fler enklare jobb har man försvårat för bland annat RUT-jobben – en reform som fungerar. Detta är allvarligt i ett läge där jobben som inte kräver högre utbildning behöver bli fler och inte färre. Med anledning av detta vill jag fråga arbetsmarknads- och etableringsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att regeringens mål om 30 000 fler enkla jobb ska uppnås?
fr · H411216 · 2016-10-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:216 Kemikalieskatten av (M) till Finansminister (S) Regeringen föreslår en skatt på kemikalier i viss elektronik i ett försök att minska miljöförstöringen. Regeringen hoppas härigenom kunna minska förekomsten av flamskyddsmedel och andra giftiga kemikalier i vår och våra barns miljö. Allt som medverkar till en bättre miljö är bra och något vi gemensamt måste verka för. Dock gäller det att ha tänkt igenom helheten och förstå konsekvenserna av en skatt för att den ska träffa rätt innan man fattar beslut om att införa den. Vad gäller just kemikalieskatten riskerar den att få väldigt negativa ekonomiska effekter, inte minst för dem som har det sämst ställt i samhället. Jag tänker till exempel på den ensamstående undersköterskan med två barn i skolåldern. Familjen är beroende av sina vitvaror. När de går sönder och den oförutsedda utgiften kommer, har det över blivit dyrare att köpa en ny tvättmaskin. En annan viktig aspekt är också att en kemikalieskatt på hemelektronik riskerar att slå undan benen för jobb och tillväxt i . En svensk kemikalieskatt kan innebära att varorna beställs via utländska nätbutiker, eftersom skatten är undantagen när konsumenter importerar till . Det skulle resultera i att miljönyttan helt uteblir som svenska företag och jobb riskerar att slås ut. Med anledning av det som anförs ovan vill jag fråga finansminister : Vad avser ministern och regeringen att vidta för åtgärder för att säkerställa att kemikalieskatten inte ekonomiskt drabbar dem som har det sämst ställt i samhället och att svenska jobb och företag inte slås ut som en följd av att varor som omfattas av skatten beställs via utländska nätbutiker?
fr · H411217 · 2016-10-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:217 Statsministerns uttalande om situationen för kvinnor i av (M) till Statsminister (S) Statsminister har under ett besök i uttalat sig om situationen för kvinnor i landet. I kommentaren till tidningen () på frågan om vad gör för att få in fler kvinnor i arbetslivet har statsministern uttalat följande: ”Det är klart att det finns, liksom hemma i , hinder för kvinnor. Bristande fungerande äldreomsorg gör att kvinnor går ner till deltid och slutar arbeta också i . Det finns på båda sidor hinder för kvinnors deltagande. Men det måste respektive land ta i med.” I rättigheter i skriver UD att kvinnor är diskriminerade och står under manligt förmyndarskap, vilket begränsar deras möjligheter att självständigt forma sina liv. Det förekommer även juridiska och sociala restriktioner på kvinnors rörelsefrihet, inom familjerätten och det politiska livet samt i arbetslivet. Enligt UD är arbetslöshetssiffrorna för kvinnorna okända, och andelen yrkesarbetande kvinnor är låg. Många vuxna kvinnor har varken arbetat eller sökt arbete. Situationen för hushållsarbetande kvinnor är dålig och oreglerad i lagstiftningen. Medierapporter om misshandel, våldtäkt och utnyttjande av hushållsarbetande kvinnor förekommer ofta enligt UD. I ett fall som UD tar upp dömdes en indonesisk hushållsanställd till fängelse efter en våldtäkt. Hon födde senare ett barn i fängelset och dömdes till hundra spöstraffslag för detta. Enligt samma rapport från UD tillämpar dödstraff, där avrättningar vanligen sker offentligt och för kvinnor genom arkebusering. Kvinnor kan även dömas till stening. Kvinnor har enligt UD särskilt små möjligheter att få en rättssäker prövning i en domstol, och en kvinnas vittnesmål väger hälften så tungt som en mans. Enligt UD:s rapport existerat det en ”omfattande socialt institutionaliserad och rättsligt sanktionerad diskriminering av kvinnor i ”. Statsministern har senare i en kommentar till () sagt att han inte gjorde en jämförelse mellan länderna. Statsministerns första uttalande till är dock högst anmärkningsvärt, och det krävs ett förtydligande från statsministerns sida. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsministern : Vad menar statsministern med sitt uttalande i vilket han i princip likställde situationen för kvinnor i med situationen för kvinnor i ?
fr · H411218 · 2016-10-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:218 Järnvägsunderhåll utan upphandling på av (MP) till Statsrådet (S) enades 2014 om att regeringen bör se till att skyndsamt bygger upp kompetens så att verket självständigt kan inspektera både järnvägsanläggningens status och entreprenörernas utförda arbete och se över hur staten kan ta det samlade ansvaret för järnvägsunderhållet på statens järnvägsinfrastruktur i takt med att underhållskontrakten löper ut. Dåvarande ordförande i trafikutskottet motiverade tillkännagivandet: ”Vi vill ta tillbaka underhållet i en samlad underhållsorganisation, så vi kan ge tågresenärerna bästa möjliga tågtrafik och bästa möjliga underhåll.” (, ) Under en lång rad år har anslagen till järnvägsunderhåll ökat markant utan att vare sig resenärer eller transportörer av tåggods har märkt någon positiv förändring. Tvärtom är antalet tågförseningar som kan kopplas till brister i infrastrukturen stort. Frånsett schemalagda restidsförlängningar till följd av planerat underhåll finns det flera hastighetsnedsättningar som beror på att banan är för dålig. I 2017 års tidtabell är restidsförlängningen på stambanorna stor. För del så stor att det tar att åka tåg –, jämfört med . Riksdagsbeslutet har föranlett den nuvarande regeringen att besluta att på prov återföra underhållet till ”inom minst två geografiskt avgränsade områden med olika förutsättningar och med en tillräckligt stor omfattning och utformning av verksamheten för att möjliggöra att den kan analyseras och jämföras med järnvägsunderhåll upphandlad i konkurrens i hela landet”. beslutade och järnvägsentreprenören VR Track att avtalet om underhållet på järnvägen mellan –, som går via och , avslutas . Ett nytt upphandlingsunderlag som annonseras internationellt tar tid, liksom anbudsförfarande, beslut och överklaganden. Det kan gå innan spåren blir åtgärdade. För att undvika att alla planerade och oplanerade restidsförlängningar är förgäves kan regeringen låta vara ett av de områden där inte sätter igång en ny och tidsödande upphandlingsprocedur utan i stället sköter underhållet i egen regi alternativt direkttilldelar arbetet till det statliga bolaget (tidigare produktion). Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Anser ministern att kan vara ett av de områden som väljs ut ett för samlat underhåll utan föregående upphandling?
fr · H411219 · 2016-10-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:219 Nolltolerans mot oseriösa universitetskurser av (M) till Statsrådet (S) Rätten till högre utbildning ser vi som självklar här i . Men eftersom det är skattebetalarna som står för finansieringen är det viktigt att utbudet av kurser som universiteten och högskolorna erbjuder är av hög kvalitet och förbättrar förutsättningarna för studenter att etablera sig på arbetsmarknaden efter att de avslutat sina studier. erbjuder flera universitet och högskolor en mängd tvivelaktiga kurser, främst . Härvid kan en rad olika exempel nämnas. På Linnéuniversitetet erbjuds kursen ”Vampyrer och makt – konstruktion av i fiktion och samhälle”. erbjuder kursen ”Vardagens mysterier”, som enligt hemsida bland annat ska förklara ”varför det är svårt att öppna frysen ” och ”varför höger och vänster byter plats i spegeln”. På Linnéuniversitetet återfinns även kursen ”och hans världar” som enligt hemsidan ger perspektiv på och hans roll, särskilt i film och litteratur. Skattebetalarnas pengar ska behandlas med respekt, och utbildningen på och högskolor ska vara av hög kvalitet och utrusta studenter med nödvändiga kunskaper och färdigheter som de senare kommer att ha nytta av på arbetsmarknaden. Därför är det inte rimligt att skattepengar går till kurser av högst tvivelaktigt värde. Skattepengar ska användas där de bäst gör nytta. En bred översyn av kurserna på och högskolor behöver därför göras för att säkerställa att deras kvalitet är god och att svenska skattepengar kommer till bra användning. Med anledning av ovan vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet och regeringen att ta initiativ till att det genomförs en grundlig översyn av kurserna på landets högskolor och universitet för att säkerställa att deras kvalitet är god och att svenska skattepengar kommer till bra användning?
fr · H411220 · 2016-10-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:220 Betygsvalidering av (KD) till Statsrådet (S) är ett av 138 länder i världen som erbjuder gymnasieprogrammet International Baccalaureate (IB), och utbildningen ges på ett 30-tal gymnasieskolor i landet. Utbildningen har varit en del av vår gymnasieutbildning . Med sin internationella prägel med höga krav på såväl undervisningen som eleverna lockar utbildningen högpresterande elever. Detta har Universitets- och högskolerådet bland annat konstaterat genom jämförelse av resultaten på högskoleprovet mellan elever från IB och elever från naturvetenskapligt program, där IB-elevernas resultat är högre. Betygen sätts efter examinationer i slutet av utbildningen med starka inslag av externa examinatörer, vilket bidrar till minskad risk för betygsinflation. Kraven för att uppnå högsta betyg är satta så att bara en mycket liten andel kan uppnå detta. har enbart 24 av ca 11 500 elever fått full poäng. Eftersom betygssystemet inom IB är internationellt utformat och reglerat översätts det för eleverna vid ansökan till svenska universitet och högskolor. Det svenska betygssystemets högsta poäng 20,0 har fram till nu uppnåtts för den som fått 40 poäng i betygsskalan för IB. finns uppgifter om att Universitets- och högskolerådet avser att ändra jämförelseskalan så att endast ett maximalt IB-resultat kan ge maximalt jämförelsebetyg. Hänsyn förefaller inte ha tagits till de möjligheter som finns för elever inom den reguljära betygsskalan att uppnå full poäng genom vilka betyg som medräknas. Inte heller har det tagits hänsyn till den skillnad som finns vad gäller den konstaterade betygsinflationen som förevarit inom det svenska betygssystemet, särskilt för betygen på de naturvetenskapliga programmen, där de elever går som IB-elever vanligen konkurrerar om utbildningsplatser med. Svårigheten att uppnå maximalt betyg förefaller vara avsevärt svårare för IB-betygen än i den nationella betygsskalan. var det fyra gånger fler elever som uppnådde maxbetyg på naturvetenskapsprogrammet än på IB-programmet. En förändring av omräkningen av betygsskalan riskerar att leda till att högpresterande elever väljer att söka sig till skolor i utlandet, där deras betyg har en mer rättvisande och högre konkurrenskraft. Även studenter som läst IB på andra skolor i världen ges incitament att välja bort för sina fortsatta studier. För de elever som fullgjort sin utbildning skulle en förändring dessutom innebära en devalvering av betygen i efterhand, och för elever som redan påbörjat sin utbildning förändras förutsättningarna efter att de gjort sitt gymnasieval. Enligt uppgifter ska beslut tas av Universitets- och högskolerådet för att träda i kraft . Därför vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet och regeringen att vidta några åtgärder för att säkerställa att betyg inte devalveras i efterhand och för att konkurrenskraften i betygen från olika gymnasieprogram fortsatt ska vara neutrala?
fr · H411222 · 2016-10-26 00:00:00 — Fråga 2016/17:222 Distanshandel med alkohol av (M) till Statsrådet (S) Sedan snart ett årtionde tillbaka finns det ett fungerande regelverk för distanshandel med alkohol från ett annat EU-land. Det är tillåtet att beställa alkohol från ett annat EU-land och få det hemlevererat så länge försäljaren betalar in de rätta skatterna till svenska staten. fanns det ca 100 distansförsäljare av alkohol registrerade hos och som totalt betalade i skatt. Totalt utgör distanshandeln en mycket liten del av den totala alkoholförsäljningen i . Enligt en promemoria från föreslår regeringen att distanshandeln avsevärt försvåras genom att man vill ålägga köparen i stället för försäljaren av alkoholvaror att ordna med transport av de köpta produkterna. Något sådant krav finns inte för någon annan typ av distanshandel utan kan endast betraktas som ett sätt att få bort den lagliga distanshandeln med alkohol. Inom EU råder fri handel och fri rörlighet för varor och tjänster. Vill man införa restriktioner av den fria rörligheten vad gäller exempelvis alkoholvaror måste regeringen visa att denna hotar folkhälsan. Då den på distans lagligt försålda alkoholen endast omfattar en mycket liten volym i jämförelse med vad som säljs av Systembolaget så borde detta vara svårt att göra gällande. Även i jämförelse med den alkohol som illegalt förs in i landet är volymen distanshandlad alkohol liten. Ett förslag om begränsningar av distanshandeln riskerar därför att strida mot . Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet och regeringen att gå vidare med förslaget om förbud mot distanshandel med alkohol även om det visar sig strida mot gällande EU-rätt?
fr · H411223 · 2016-10-26 00:00:00 — Fråga 2016/17:223 Användning av växtskyddsmedel av (S) till Statsrådet (S) Lök och bönor odlas i huvudsak i och på . Bara på skördas lök och bönor . Ogräsmedlet Stomp som tidigare använts har fasats ut som medlet Totril kommer att förbjudas . LRF har försökt hitta alternativ men inget har visat sig tillräckligt effektivt. I andra länder har man godkänt ersättningspreparat men inte i . Detta innebär att lök- och bönodlare inte får använda medel som är tillåtna i andra EU-länder varpå en negativ konkurrenssituation uppstår. Konsekvensen blir att importen ökar från andra länder där fler bekämpningsmedel är tillåtna. Det kan få till följd att de svenska producenterna slås ut. Det gynnar varken miljön, konsumenterna eller de svenska bönderna. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att svenskt jordbruk även fortsättningsvis ska ha tillgång till effektiva växtskyddsmedel såsom Stomp och Totril?
fr · H411224 · 2016-10-26 00:00:00 — Fråga 2016/17:224 Kvalitetskraven inom Sis av (M) till Statsrådet (S) (Sis) är en statlig myndighet som bedriver tvångsvård. Den ger vård och behandling till ungdomar med allvarliga psykosociala problem och till vuxna med missbruksproblem. Sis tar också emot ungdomar som har dömts till sluten ungdomsvård. I frågestunden om detta ämne sa statsrådet att ”det handlar om ett utsatt område, och hade den förra regeringen satsat mer på den sociala barn- och ungdomsvården och även på det här området hade inte dessa olika instanser befunnit sig i det tuffa läge som de gör”. Vänsterregeringen talar om kvalitet i välfärden men agerar tvärtom då den drar ned och sparar på anslaget 4:6 inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg. Sis har sänkt kraven på de som anställs. Enligt ett beslut som gäller framåt behövs ingen eftergymnasial utbildning för att få jobba på Sis, som alltså vårdar bland annat unga med allvarliga psykosociala problem. Detta är även ett beslut som regeringen nu ställt sig bakom. Det är oroande att avsteg görs när det gäller kompetenskrav och kvalitet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga det ansvariga statsrådet : Vad avser statsrådet att konkret göra för att säkra kvaliteten och följa utvecklingen inom Sis?
fr · H411225 · 2016-10-26 00:00:00 — Fråga 2016/17:225 Landbaserade laxodlingar av (C) till Statsrådet (S) Ett företag som vill starta en landbaserad laxodling kan inte importera laxfiskar från eftersom det är förbjudet enligt svensk lag att föra in levande laxfiskar. Detta hämmar utvecklingen och riskerar att flera potentiella arbetstillfällen uteblir. Den nuvarande lagstiftningen hindrar företag från att ta in laxfiskar och smolt från till . Lagstiftningen bygger på öppna laxodlingar till havs och tycks inte ta hänsyn till förutsättningarna vid laxodlingar på land i slutna system. I den nuvarande regleringen, SJVFS 2000:157, står det följande i 5 a § ”Införsel från samt av levande laxfiskar (alla arter av familjen inklusive harr och sik) samt rom och mjölke av sådan fisk är förbjuden.” Landbaserade laxodlingar i slutna system har helt andra förutsättningar och saknar den smittorisk som motiverat regelverket för laxodlingar i havet. När nu företag vill starta landbaserad laxodling så hindras de av regelverket från att föra in levade laxfiskar från . Detta regelverk försvårar för svenska företag och utvecklingen av vattenbruket, försämrar konkurrenskraften och riskerar att leda till att arbetstillfällen uteblir. Min fråga till statsrådet är därför: Vad avser statsrådet att göra för att ändra gällande förordningar och därmed möjliggöra för berörda företag att importera levande lax för odling i slutna system?
fr · H411226 · 2016-10-26 00:00:00 — Fråga 2016/17:226 Beslut avseende LSS av (M) till Statsrådet (S) Lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) har inneburit ökad valfrihet, större inflytande och bättre livskvalitet för många personer med svåra funktionsnedsättningar. Ytterst handlar LSS och assistansersättningen om att tillförsäkra personer med omfattande och varaktiga stödbehov insatser som de behöver för sitt dagliga liv. har en enorm oro spridits när det gäller LSS och assistansersättningen. Det finns berättelser om personer som får sin assistans neddragen eller helt blir av med sin assistansersättning. Det förekommer att kommuner och fattar olika beslut. Det är regeringen som bär ansvaret för sin förda politik. Avsaknaden av reformer och propositioner på området är stor. Regeringen har tillsatt en utredning om LSS och den personliga assistansen för att se över och analysera assistansersättningen i dels socialförsäkringsbalken, dels LSS. Uppdraget ska redovisas – det är alltså till detta uppdrag ska redovisas. Med anledning av ovanstående vill jag fråga det ansvariga statsrådet : Vilka konkreta åtgärder avser statsrådet att vidta i närtid för att systemet ska vara förutsägbart, så att kommuner och fattar liknande beslut för en person?
fr · H411227 · 2016-10-26 00:00:00 — Fråga 2016/17:227 Utredning av assistansersättningen av (M) till Statsrådet (S) Lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) har inneburit ökad valfrihet, större inflytande och bättre livskvalitet för många personer med svåra funktionsnedsättningar. Ytterst handlar LSS och assistansersättningen om att tillförsäkra personer med omfattande och varaktiga stödbehov insatser som de behöver för sitt dagliga liv. har en enorm oro spridits när det gäller LSS och assistansersättningen. Det finns berättelser om personer som får sin assistans neddragen eller helt blir av med sin assistansersättning. Det är regeringen som bär ansvaret för sin förda politik. Regeringen har tillsatt en utredning om LSS och den personliga assistansen för att se över och analysera assistansersättningen i dels socialförsäkringsbalken, dels LSS. Uppdraget ska redovisas . Med anledning av ovanstående vill jag fråga det ansvariga statsrådet : Kan statsrådet säga om det kommer att ske någon avrapportering från utredningen innan ?