ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H3111338 · 2016-06-09 00:00:00 — Fråga 2015/16:1338 Säkerhetspolisens samverkan med andra länder av (SD) till Statsrådet (S) I det senaste avsnittet av tv-programmet framkom det uppgifter om att svensk säkerhetspolis anses ha bristande intresse av tips från allmänheten. I ett fall blev en person som hade lämnat ett tips uppringd av nästan efter att fått tipset. Då han av naturliga skäl missade samtalet, blev det ingen kontakt alls. I reportaget framkom även att inte heller har någon dialog med irakisk säkerhetstjänst eller för den delen något vidare intresse av att tala med dem. En gång när en irakisk säkerhetspolis hade åkt för att träffa blev mötet aldrig av eftersom hans svenska kollega aldrig dök upp. Irakisk säkerhetstjänst önskar samverka med sin svenska motsvarighet. Trots att irakisk säkerhetstjänst har viktig information om terrorister och potentiella hot agerar inte , som verkar tycka att det är viktigare att värna integriteten för brutala terrorister än att förhindra att dessa kan utgöra en fara för människor i och . Resultatet av detta agerande kan vara förödande för extremt många människor, och en enkel slutsats är att om inte varit så passivt skulle tidigare terroristattentat eller andra dåd kunnat ha förhindrats. Ett skäl till dessa brister sägs vara det nuvarande regelverket, och säger sig inte kunna agera annorlunda. Med anledning av detta skulle jag vilja att statsrådet svarar på följande fråga: Anser ministern att det är viktigare att värna terroristernas integritet än att förhindra offer för terrorismen, och avser han att vidta åtgärder för att få till ett samarbete mellan och Säpos irakiska motsvarighet?
fr · H3111340 · 2016-06-10 00:00:00 — Fråga 2015/16:1340 Regeringens tvekan om nolltolerans mot narkotika av (M) till Statsrådet (S) har bytt ut nolltolerans mot mer av hälsa och prevention. ”Vi har målats in i ett hörn och utpekats som extremist och vill ur det hörnet”, enligt vänsterregeringen och ansvarigt statsråd, (S). Av uttalanden framgår även att regeringen och statsrådet är nöjda med att ordet restriktiv tas bort när det handlar om narkotikapolitik i . Vilket riksdagsbeslut lutar sig regeringen på? Och på vilket sätt är vänsterregeringen en samarbetsregering för att bekämpa narkotika? Alla vet om att ett långvarigt och omfattande missbruk av exempelvis narkotika, dopningspreparat eller tobaksrökning är förenat med fara för livet. Att bedriva ett förebyggande hälsoarbete är en självklarhet så att fler får tillgång till ny kunskap och beprövad erfarenhet. Denna del av synen på narkotika är vi till stora delar överens om över partigränserna i . Den restriktiva politiken gällande narkotika och dopningspreparat som bedrivit har tjänat oss väl. Det är därför djupt oroande signaler som statsrådet nu skickar till alla som är berörda av den misär som bruk av narkotika alltför ofta för med sig. Vi måste kunna finna en väl avvägd balans mellan bibehållen restriktivitet och att ge vård och stöd till alla dem som har behov av detta för kunna komma ur sitt missbruk. Vi står fast vid visionen om ett narkotikafritt samhälle. Barn och unga ska inte behöva växa upp i ett samhälle som skickar otydliga signaler om farligheten av att bruka narkotika. Varje människoliv vi kan rädda är värt en systematisk, restriktiv narkotikapolitik. Därför är den allra viktigaste prioriteringen att så få som möjligt ens ska testa, pröva och använda droger. Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställa följande fråga till ansvarigt statsråd, (S): Vilka konkreta underlag och förslag till beslut har presenterats för angående omsvängningen av narkotikapolitik, och avser statsrådet att fortsätta att kämpa för nolltolerans mot narkotika i ?
fr · H3111341 · 2016-06-10 00:00:00 — Fråga 2015/16:1341 Utebliven effekt av försäljningsförbud av (M) till Statsrådet (S) Det är viktigt att samhället försöker vända den utveckling som innebär att mellan 10 och 20 människor i dör till följd av förgiftning av paracetamol. Regeringens förhastade beslut att införa säljstopp för paracetamol i tablettform på andra ställen än apotek verkar tyvärr inte ha medfört en minskning av antalet personer som förgiftas till följd av att de överdoserar paracetamol. Giftinformationscentralen kan inte se någon som helst minskning sedan förbudet infördes. Hade huvudorsaken till att personer överdoserar paracetamol varit att det fanns möjlighet att handla paracetamol i tablettform även på andra försäljningsställen än apotek borde detta ha visat sig i form av en minskning. Tvärtom visar det sig i stället vara så att antalet frågor kring förgiftningar med paracetamol ökar, enligt Giftinformationscentralen. Utan vetenskapliga belägg eller nu heller beprövad erfarenhet torde vänsterregeringen kunna backa från beslut som inte leder till önskad effekt. Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställa följande fråga till ansvarigt statsråd, (S): Är statsrådet beredd att ompröva beslutet att förbjuda försäljning av paracetamol i tablettform på andra ställen än apotek?
fr · H3111342 · 2016-06-13 00:00:00 — Fråga 2015/16:1342 Statens ägande i SAS av (M) till Närings- och innovationsminister (S) Svenska staten har varit delägare i flygbolaget . har ägandet kostat skattebetalarna genom diverse räddningsaktioner och kapitaltillskott. Därtill har bolaget varit ett av de mest strejkdrabbade bland jämförbara konkurrenter och har således haft svårt att vara konkurrenskraftigt på en alltmer hårdnande flygtrafikmarknad. Ett relevant skäl till att staten ska äga ett flygbolag är att det skulle vara systemviktigt och att ägarskapet garanterar flygtrafik som annars inte kunde tillgodoses på den öppna flygmarknaden. är detta skäl inte längre relevant, varför staten inte kan ses ha några rimliga skäl att kvarstå som ägare i SAS. Med anledning av detta är min fråga till närings- och innovationsminister : Vilka insatser avser närings- och innovationsministern att göra för att avyttra svenska statens ägarandel i flygbolaget ?
fr · H3111343 · 2016-06-14 00:00:00 — Fråga 2015/16:1343 Arbetstillstånd som följer med arbetstagaren av (L) till Justitie- och migrationsminister (S) Inom snabbväxande techsektor är det inte ovanligt att exempelvis en programmerare från ett land utanför EU byter jobb i . Problemet är då att det arbetstillstånd som personen har fått för att ta det första jobbet i inte automatiskt hänger med. Det blir en ny omgång med tillståndsansökan, väntetid och byråkrati, trots att personen redan finns på plats i . Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister följande: Avser ministern att vidta några åtgärder för att möjliggöra eller förenkla så att arbetstillståndet följer med personen vid byte av arbetsgivare?
fr · H3111344 · 2016-06-14 00:00:00 — Fråga 2015/16:1344 Våld mot blåljuspersonal av Boriana (M) till Statsrådet (S) Stenkastning mot räddningspersonal har länge varit ett problem i landets städer. blev i attackerad när den ryckte ut på ett larm, vilket resulterade i att den blev tvungen att vänta på poliseskort för att kunna utföra sitt arbete. Alliansen föreslog skärpta straff för attacker mot blåljuspersonal samt en ny brottsrubricering – våld mot alarmeringspersonal – där det inte ställs något krav på att angreppet sker mot någon i dennes myndighetsutövning. Syftet är ett ge ett starkare skydd åt utryckningspersonal när de utför sitt arbete. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att skärpa straffen för våld mot blåljuspersonal?
fr · H3111345 · 2016-06-14 00:00:00 — Fråga 2015/16:1345 Brottsbekämpande myndigheter och telefonkostnader av (S) till Statsrådet (MP) Enligt uppgift måste betala telefonbolagen när verket begär ut information för sina utredningar i brottsbekämpande syfte. Detta innebär stora kostnader, vilket gör att måste göra avvägningar om det har ”råd” att bekämpa brott i den omfattning det vill. Givetvis ska telefonbolag lämna över uppgifterna gratis eftersom det handlar om brottsbekämpning. Inte ens nyliberaler anser att brottsbekämpning är en marknadsekonomisk fråga utan håller helt med , det vill säga att behovet måste styra. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att våra brottsbekämpande myndigheter ska kunna få ut telefonuppgifter gratis?
fr · H3111346 · 2016-06-14 00:00:00 — Fråga 2015/16:1346 och brottsbekämpning av (S) till Statsrådet (S) verksamhet är både fiskal och brottsbekämpande. EU:s tullkodex har medfört att vi fick en ny tullag med stora förändringar som främst hade bärighet på fiskala frågor (elektronisk kommunikation, centraliserad klarering, allmänna ursprungsregler etcetera). Vad gäller brottsbekämpning fick ökade befogenheter att kontrollera olika postförsändelser. Det finns all anledning att fundera över om roll för såväl gränsskydd som brottsbekämpning kan stärkas. Inrikesministern bör på alla sätt understödja myndighetssamverkan och själv tänka i dessa termer. Det gäller att utnyttja hela klaviaturen, inte minst eftersom brottsligheten gör något motsvarande i sin verksamhet. Smuggling, bidragsbrott och olovlig försäljning av alkohol knyts till exempel ihop i fråga om de så kallade alkoholbussarna. Inrikesministern borde i samverkan med andra ministrar undersöka om inte med utökade befogenheter och en större personalstyrka skulle kunna göra mer för att reducera brott och brottsförutsättningar. En skarpare gränskontroll skulle kunna mota ännu fler vapen och drogförsändelser. möjligheter att göra pass- och identitetskontroller kan kanske stärkas. Likaså behövs befogenheter att också kontrollera utgående gods samt personer som lämnar landet. Givetvis ska också berörda myndighetschefer inlemmas i dialogen. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att diskutera med finansministern, som har ansvaret för , om hur brottsbekämpande kapacitet bättre kan tillvaratas för att trygga landet och dess gränser?
fr · H3111347 · 2016-06-14 00:00:00 — Fråga 2015/16:1347 Tåg utan gränskontroll av (SD) till Statsrådet (S) Dagens Juridik rapporterar följande (): ”Allt oftare passerar tåg från utan någon gränskontroll. Skälet är minskad polisnärvaro på i . - Vi har en gränskontroll men den är partiell, alltså inte hundraprocentig, säger , informationsansvarig för polisen i , till . avslutades den förhöjda särskilda beredskapen för terrordåd. Fram till dess utfördes kontrollerna av poliser som hade kallats in från hela landet. - ingår polisbemanningen i Hyllie i det vanliga polisarbetet, säger . - Därför händer det ibland att det inte är poliser vid Hyllie, ibland timme för timme, ibland hela arbetspass. Dessutom är det semestertider , och vi har lite begränsade resurser.” Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vad ämnar statsrådet och regeringen göra för att säkerställa en 100-procentig kontroll av resenärer över ?
fr · H3111348 · 2016-06-15 00:00:00 — Fråga 2015/16:1348 Stångådalsbanan av (KD) till Statsrådet (S) hörs vackra ord från alla politiker om hur viktig landsbygden är och om att hela ska leva. För att åstadkomma det krävs en fungerande infrastruktur över hela . Stångådalsbanan är den järnväg som går mellan och . Den stannar i orter som , , , , och . Det är en viktig tågbana för tusentals människor som bland annat arbetspendlar. Tågbanan är i stort behov av upprustning. Regeringen skulle betala ut i landsbygdspengar till regional infrastruktur. Av dessa skulle 304,7 miljoner gå till Stångådalsbanan. De har inte kommit fram. Infrastrukturkansliet i menar att de drygt 304 miljonerna hade räckt till en fungerade Stångådalsbana framöver, bland annat till spårbyte –, förstärkning av Opphems mosse norr om och spårbyte –. Det finns anledning att fråga sig vad som har hänt med pengarna. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : På vilket sätt arbetar statsrådet och regeringen för en fungerande Stångådalsbana?
fr · H3111349 · 2016-06-15 00:00:00 — Fråga 2015/16:1349 Försvarsmaktens verksamhet i av (L) till Försvarsminister (S) Enligt uppgifter ska ett regeringsbeslut om tillstånd för en vindkraftspark i vara nära förestående. Försvarsmakten varnar för de negativa effekter en sådan utbyggnad kan få, både för flygflottiljen F 17 i och marinbasen i . I dessa organisationsenheter har svenska staten investerat många miljarder . Med anledning av detta vill jag fråga försvarsminister : Vilka åtgärder är ministern och regeringen beredd att vidta för att säkra Försvarsmaktens verksamhet i ?
fr · H3111350 · 2016-06-15 00:00:00 — Fråga 2015/16:1350 Epatraktorer av (M) till Statsrådet (S) Traktorer får efter EU-inträde köras i högst och mopeder får gå . Men med samma körkort, ett så kallat AM-körkort, får man fortfarande bara köra med epa- och A-traktorer. Detta trots att utbildning, trafiksäkerhet och grunden för att framföra ett fordon till en hastighet av finns. En eller en epatraktor är en serietillverkad bil eller en tung lastbil som är ombyggd så att den har samma egenskaper som en traktor. Epatraktorn har ingen konstruktiv maxhastighet men den får inte framföras med en högre hastighet än . En får till skillnad mot en epatraktor inte vara konstruerad för en hastighet högre än . Det är därför ologiskt att inte även sådana karossfordon som en eller en epatraktor skulle kunna få framföras i åtminstone . När reglerna sattes var den hastigheten för traktorer . Enligt EU-regler är den tillåtna konstruktiva hastigheten för traktorer . Eftersom är en svensk företeelse har den därför kvar den svenska begränsningen. En ändring för att reglerna för A-traktorer och epatraktorer ska kunna likställas med de regler som gäller för EU-mopeder bör övervägas. Med anledning av detta vill jag fråga regeringen och ansvarigt statsråd (S): När avser regeringen och ansvarigt statsråd att likställa hastigheten för fordon av samma tillhörighet, som A-traktorer och epatraktorer, och när likställs de EU-regler som gäller för moped och traktor?
fr · H3111351 · 2016-06-15 00:00:00 — Fråga 2015/16:1351 Vindkraftsetablering i av (M) till Försvarsminister (S) Regeringen kommer att fatta beslut om byggandet av en vindkraftspark i utanför . Enligt uppgifter i media är beslutet nära förestående. Vindkraftsetableringen skulle, om projektet blir verklighet, bli den största etableringen av vindkraft till havs i . Problemet är att etableringen riskerar att negativt påverka Försvarsmaktens möjligheter att öva utanför kusten i . Det gäller såväl marinens som flygvapnets övningsmöjligheter, men även samövningar mellan de båda försvarsgrenarna. En eventuell vindkraftsetablering skulle bland annat begränsa möjligheten till luftvärnsskjutningar, ubåtsövningar, ytstridsövningar och lågflygningar. behöver en större andel förnybar energi. Detta är också något som ingår i den breda energiöverenskommelse som bland annat ställt sig bakom. Men har vi ett mycket osäkert omvärldsläge som gör att försvar måste stärkas. En viktig del i att stärka försvarsförmåga är möjligheten att öva ofta och möjligheten att öva i större formationer där enheter från olika vapengrenar kan delta. Skulle vindkraftsparken i bli verklighet riskerar detta att starkt begränsa Försvarsmaktens möjligheter att öva. Detta i ett område som är av stor militärstrategisk vikt för och där stora enheter i marinen och flygvapnet är baserade. Om Försvarsmakten dessutom på grund av vindkraftsetableringen skulle tvingas flytta övningar till andra delar av finns också risken att kostnaderna för övningarna skulle öka. Med anledning av ovanstående vill jag fråga försvarsminister följande: Hur ser försvarsministern på att en omfattande vindkraftsetablering i kan inverka negativt på Försvarsmaktens möjligheter att öva i ett för strategiskt viktigt område?
fr · H3111352 · 2016-06-15 00:00:00 — Fråga 2015/16:1352 av (V) till Statsrådet (S) Comprehensive Economic and Trade Agreement (CETA) är ett handelsavtal som förhandlades fram mellan och 2014 och som ska ratificeras av EU:s instanser . Avtalet är ämnat att underlätta handel mellan och EU men har bland annat kritiserats hårt för bristen på demokratisk insyn i förhandlingsprocessen och för att det riskerar att underminera arbetstagares rättigheter, slå mot välfärden och inte minst utgöra ett hot mot klimatet och miljön. Många storföretag, varav många amerikanska bolag, är verksamma i och får genom avtalet en möjlighet att stämma och andra medlemsstater om de anser att vår nuvarande eller planerade lagstiftning begränsar deras tilltänkta vinster. I och med Lissabonfördraget flyttades makt från medlemsstaterna till när det gäller att förhandla handelsavtal. Det är dock inte fastslaget vilken makt EU har att besluta om avtal. Handelspolitiken är fortfarande en delvis nationell angelägenhet. Om , efter en juridisk prövning, beslutar sig för att ett avtal är att betrakta som ett så kallat blandat avtal innebär det att det även ska godkännas av de nationella parlamenten. Det är tydligt att många i är kritiska till . För att få legitimitet är det viktigt att de nationella parlamenten får inflytande över beslutsprocessen och att CETA får status som ett ”blandat avtal” och att det därmed måste godkännas av de nationella parlamenten. har anslutit sig till de länder som vill skynda på processen och att avtalet inte ska passera de nationella parlamenten trots att en majoritet av EU:s medlemsstater anser att CETA ska vara ett blandat avtal. Mot bakgrund av detta är min fråga till statsrådet : Anser statsrådet att är ett blandat avtal och att det därmed ska godkännas av riksdag?
fr · H3111353 · 2016-06-15 00:00:00 — Fråga 2015/16:1353 Handlingsprogram enligt EU:s infrastrukturdirektiv av (C) till Statsrådet (S) Regeringen har lagt fram proposition 2015/16:186 Gemensamma standarder vid utbyggnad av infrastrukturen för alternativa drivmedel. Genom propositionen införs större delen av EU:s direktiv /94/EU av om utbyggnad av infrastrukturen för alternativa bränslen. En väsentlig del av direktivet tas dock inte upp till närmare behandling i propositionen och det är innehållet i artikel 3. Där föreskrivs att varje medlemsstat ska anta ett nationellt handlingsprogram för utvecklingen av marknaden för alternativa bränslen inom transportsektorn och utbyggnaden av den tillhörande infrastrukturen. Medlemsstaterna ska (2016) underrätta kommissionen om sitt nationella handlingsprogram. I propositionen anges emellertid bara att ärendet bereds inom . De nationella handlingsprogrammen ska bland annat, när så är lämpligt, ta hänsyn till regionala och lokala myndigheters samt berörda intressenters intressen. Enligt min uppfattning innebär det att berörda utanför den centrala, nationella nivån måste ges möjlighet att göra inspel till arbetet med handlingsprogrammet. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur ser regeringens handläggnings- och beslutsprocess ut fram till dess att det stadgade handlingsprogrammet är antaget?
fr · H3111354 · 2016-06-15 00:00:00 — Fråga 2015/16:1354 Entreprenöriellt lärande och Snilleblixtarna av (M) till Utbildningsminister (MP) Vikten av att tidigt uppmuntra barns och ungas kreativitet och deras intresse för miljö och teknik är av stor betydelse för samhället. Om detta är de allra flesta överens. Det var också ett skäl till att alliansregeringen förde in skrivningar om ”entreprenöriellt lärande” i läroplanerna. En metodik som är avsedd att löpa som en röd tråd genom hela läroprocessen – från förskolan till forskarutbildningen. En intressant aktör i sammanhanget är den ideella föreningen som förmedlar material och sprider kunskap om entreprenöriellt lärande från förskolan och till och med årskurs 5. har föreningen kunnat ansöka om bidrag för sin verksamhet hos , men till följd av att regeringen har infört nya metoder och bytt ut ansökningsförfarandet till att i stället upphandla verksamheten har denna möjlighet stoppats och föreningen riskerar nu nedläggning. Detta skulle vara högst olyckligt, vilket framgår inte minst om man tittar på de positiva omdömen som föreningens verksamhet fått av pedagoger och elever. Att flera ledande professorer inom entreprenörskapsområdet dessutom uttalar sitt stöd för föreningens verksamhet riktad till tidiga skolår, gör det hela än mer beklagligt. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga utbildningsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att inte fler ideella organisationer i likhet med Snilleblixtarna, vars verksamhet understöder läroplanernas intentioner, ska gå förlorade till följd av regeringens nya metoder för att fördela bidrag?
fr · H3111355 · 2016-06-15 00:00:00 — Fråga 2015/16:1355 Fler manliga sökanden till högskolan av (M) till Statsrådet (S) Enligt senaste årsrapport (publicerad ) utgjorde kvinnor av den totala andelen sökande till högskolan. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att öka jämställdheten bland presumtiva studenter?
fr · H3111356 · 2016-06-15 00:00:00 — Fråga 2015/16:1356 Sexuella ofredanden vid offentliga evenemang av (M) till Statsrådet (S) utsattes unga kvinnor för sexuella ofredanden på flera håll i . I skedde det vid flera olika tillfällen, bland annat under are . Rikspolischefen beslutade att utsattheten för sexuella ofredanden i folkmassor skulle utredas för att dessa brott bättre skulle kunna kartläggas och förebyggas. Polisen lämnade rapporten över sexuella ofredanden samt förslag till åtgärder. I rapporten framkommer bland annat följande information: Antalet anmälda sexuella ofredanden har ökat med . Vissa fall av ofredanden har övergått i fullbordade våldtäkter och misshandel. Ungdomarna säger själva till polisen att sexuella ofredanden är något normaliserat som ständigt pågår i vardagen, och att man får räkna med detta. Den övervägande delen som har utsatts är flickor . De allra flesta gärningsmän agerar ensamma och utsätter flickor för fysiska beröringar som upplevs som obehagliga. Få gärningsmän har kunnat identifieras men signalementsuppgifter talar för att de inte utgör någon homogen grupp. Brott som har begåtts i grupp är till antalet få men har skapat en känsla av hjälplöshet, och flickor som har drabbats har känt sig djupt kränkta och rädda för att gå ut. De som är misstänkta för brott som har utförts av en större grupp gärningsmän på offentlig plats var främst personer med utländskt medborgarskap. Vid brotten som anmälts i simhallar har de misstänkta gärningsmännen främst varit asylsökande pojkar. Det finns en risk för en negativ utveckling mot grövre brott om samhället inte reagerar. Samhället har ett stort ansvar att försöka ändra den bagatelliserande attityden. Sexuella ofredanden handlar mycket om attityder, normer och värderingar. I vissa stadsdelar kan det till och med vara svårt att arbeta som kvinnlig polis. Med anledning av ovanstående är min fråga till statsrådet : Hur ser statsrådet på uppgifterna i polisens rapport, och vilka åtgärder tänker statsrådet vidta med anledning av uppgifterna?
fr · H3111357 · 2016-06-15 00:00:00 — Fråga 2015/16:1357 Myndigheters neutralitet av (M) till Statsrådet (S) Myndigheter måste i alla lägen upprätthålla en neutralitet i förhållande till religion och politik. En likvärdig behandling av anställda och kunder är avgörande för att förtroendet för landets myndigheter även fortsättningsvis ska vara starkt hos befolkningen. Vi har alldeles sett exempel från gränspolisen i där en passkontrollant av religiösa skäl vägrat att ta sina kvinnliga kollegor i hand. Sina manliga kollegor tar han i hand. Detta väckte negativa reaktioner som föranledde att tre kvinnliga poliser anmälde ärendet till polisledningen. Passkontrollanten anklagade i sin tur poliserna för diskriminering. I de uttalanden som myndigheten gjort om konflikten uppgavs det att jämställdheten är väldigt viktig, men att religionsfriheten är enormt stark och att den väger tyngre i det enskilda fallet. En sådan ståndpunkt är inte oproblematisk. Utan att ta ställning i det enskilda fallet är det viktigt att politiken skickar tydliga signaler om vikten av att myndigheternas företrädare i alla lägen behandlar medborgarna och medarbetarna jämlikt. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Hur säkerställer statsrådet, inom ramen för sitt ansvarsområde, att myndighetspersonal agerar jämställt gentemot alla människor oberoende av kön, sexuell läggning, etnicitet eller annat?