ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H312757 · 2016-02-12 00:00:00 — Dnr S2016/00897/FS Folkhälso-, sjukvårds- och idrottsministern Svar på fråga 2015/16:757 av (M) Regeringens svar på larmsignaler från hälso- och sjukvården har frågat mig vilka ytterligare konkreta och långsiktiga nationella strategiska åtgärder som jag och regeringen ska vidta med anledning av det ansträngda läget i delar av hälso- och sjukvården, för att underlätta vardagen för hälso- och sjukvårdens medarbetare och stärka patienten. och funktion är komplex materia. Problem måste angripas från flera olika håll. Med de insatser som regeringen har kunnat påbörja lägger vi inom ramen för den s.k. Professionsmiljarden fokus på bl.a. en av de mest angelägna bakomliggande orsakerna till nuvarande situation – kompetensförsörjningen. Kompetensförsörjning inbegriper dels hälso- och sjukvårdens förmåga att attrahera, rekrytera, utveckla och behålla medarbetare och kompetens, men kan även ses ur ett bredare perspektiv. Frågor om hur tid och resurser kan frigöras genom att använda vårdens medarbetare på bästa möjliga sätt och bättre administrativa stöd och verktyg är fundamentala för en positiv utveckling av hälso- och sjukvården. Med mer tid över för patienterna menar jag att även tillgängligheten till vården förbättras. Regeringen arbetar också med att ta om hand resultaten från flera strategiska utredningar som den tidigare regeringen tillsatte. Det handlar bl.a. om den nationella samordnaren för effektivare resursutnyttjande inom hälso- och sjukvården som har lämnat har lämnat sitt slutbetänkande och utredningen om högspecialiserad vård. Om vi tillsammans med sjukvårdshuvudmännen ska kunna bidra till en mer robust och effektiv organisering av framtidens hälso- och sjukvård måste nya arbetssätt och strukturer utvecklas. Det finns även behov av att fortsätta förbättra uppföljningen av hälso- och sjukvårdens tillgänglighet. Som en följd av detta har fått i uppdrag att utveckla den nationella uppföljningen av hälso- och sjukvårdens tillgänglighet. I uppdraget ingår att göra årliga mätningar av väntetider inom hälso- och sjukvården och att analysera orsaker och konsekvenser av skillnader i tillgänglighet. Uppdraget ska slutredovisas . Kommuner och Landsting (SKL) har dessutom fått medel för att samordna uppföljningen och utvecklingen av hälso- och sjukvårdens tillgänglighet. Insatserna ska särskilt fokusera på att utveckla uppföljningen av tillgängligheten inom cancervården och primärvården.
frs · H312758 · 2016-02-16 00:00:00 — Dnr Ju2016/01141/ Svar på fråga 2015/16:758 av (M) Kameraövervakning har frågat mig på vilket sätt jag är beredd att säkerställa att möjligheter till kameraövervakning i praktiken utökas enligt lagstiftningens intentioner och att handläggningstiden för ärendena kortas. Regeringen tillsatte en utredning som ska utreda vissa frågor om kameraövervakning. Syftet med utredningen är att säkerställa att kameraövervakning kan användas där det behövs för att bekämpa brott och garantera ett starkt skydd för den personliga integriteten. I utredningens uppdrag ingår bl.a. kartlägga tillämpningen av kameraövervakningslagen och att analysera om möjligheterna till kameraövervakning behöver förbättras på särskilt brottsutsatta platser och andra platser med förhöjt skyddsbehov, t.ex. asylboenden, medieredaktioner och lokaler som används av religiösa samfund. Utredningen ska också analysera om integritetsskyddet kan förstärkas. t.ex. genom att Datainspektionen ges föreskriftsrätt när det gäller tillämpningen av kameraövervakningslagen. Enligt direktiven är utredningen också oförhindrad att ta upp och lämna författningsförslag som har samband med utredningsuppdraget. Utredningen ska redovisa sitt uppdrag senast . Det är viktigt att säkerställa att kameraövervakningslagen fungerar på avsett sätt. När utredningen har redovisat sitt uppdrag kommer regeringen att ta ställning till vilka åtgärder som bör vidtas på kameraövervakningsområdet.
frs · H312759 · 2016-02-16 00:00:00 — Dnr Ju2016/01140/ Svar på fråga 2015/16:759 av (M) Samtyckesbaserad lagstiftning har frågat mig om jag har för avsikt, och i så fall när och på vilket sätt, att återkomma till med förslag som innebär att samtyckesbaserad lagstiftning kan införas i . Jag håller med om att respekten för varje människas absoluta rätt till integritet och självbestämmande måste värnas och vara tydlig. Just av den anledningen gav den förra regeringen tillkänna att våldtäktsbrottet bör ses över och sexualbrottskommitté gör nu en översyn av brottet. Översynen omfattar bl.a. frågan om införande av en samtyckesreglering och ett särskilt straffansvar för oaktsam våldtäkt. När jag tillträdde som justitie- och migrationsminister tog jag också initiativ till att omvandla den utredning som den förra regeringen tillsatte till en parlamentarisk kommitté. På så sätt kan dessa viktiga frågor få en bred politisk förankring redan i ett tidigt skede. Utöver att se över lagstiftningen omfattar uppdraget bl.a. även att granska och analysera hur de brottsbekämpande myndigheterna och rättsväsendet i övrigt hanterar våldtäktsärenden, analysera orsakerna till att så få våldtäktsanmälningar leder till åtal och fällande dom samt överväga åtgärder för hur rättsväsendet ytterligare kan förbättra sitt arbete inom området. Kommittén ska redovisa sitt uppdrag . Jag ser fram emot och kommer med stort intresse att ta del av kommitténs förslag och slutsatser och därefter återkomma till med de lagändringar som jag bedömer ändamålsenliga.
frs · H312760 · 2016-02-17 00:00:00 — Dnr S2016/00949/FST Barn-, äldre- och jämställdhetsministern Svar på fråga 2015/16:760 av (M) Förbättrade livsvillkor för familjehemsplacerade barn har frågat mig hur jag och regeringen arbetar för att uppmuntra alla kommuner att ta ett likvärdigt ansvar för familjehemsplacerade barns livsvillkor. Alla barn har samma rättigheter. Barn har rätt till omvårdnad, trygghet och en god fostran. När vårdnadshavaren inte fullt ut kan ta ansvar för sina barn behöver samhället stödja föräldrar och barn. Samhället har ett särskilt ansvar för att placerade flickor och pojkar får det stöd som de behöver, för att deras behov och rättigheter ska kunna tillgodoses. Det behövs en fungerande samverkan mellan skola, socialtjänst, vårdnadshavare och familjehemsföräldrar. har ett övergripande ansvar för att sådan samverkan kommer till stånd. Som beskriver är en lyckad skolgång en stark skyddsfaktor för en gynnsam utveckling senare i livet. Arbetssättet Skolfam bygger på samverkan mellan skol- och socialförvaltningen och syftar till att stärka skolresultatet i för familjehemsplacerade barn. För att stödja den nationella samordningen av Skolfam har regeringen beviljat medel till Stiftelsen för ändamåletunder 2016. Utredningen om tvångsvård för barn och unga behandlar i sitt slutbetänkande (SOU 2015:71) samverkan om hälsa och utbildning. Utredningen anser bl.a. att det finns behov av ytterligare åtgärder för att stärka placerade barns tillgång till hälso- och sjukvårdsinsatser och föreslår att det i hälso- och sjukvårdslagen och socialtjänstlagen införs bestämmelser om att kommuner och landsting ska ingå överenskommelser om ett samarbete i fråga om barn och unga som vårdas utanför det egna hemmet. Slutbetänkandet bereds inom . ansvarar också för att stödja familjehemsvården och bidra till kvalitetsutveckling på området. Kunskapsstöd till kommunerna är en betydande del i arbetet. Regeringens nationella samordnare för den sociala barn- och ungdomsvården uppmärksammar bl.a. barnens skolgång och hälsa vid sina kommunbesök. Regeringen stödjer också genom en överenskommelse med Kommuner och Landsting kommuners arbete för en evidensbaserad praktik inom den sociala barn- och ungdomsvården. De regionala utvecklingsledarna arbetar bl.a. med att främja samverkan mellan olika aktörer vad gäller placerade barns skolgång och hälsa. Regeringen har även gett i uppdrag att ta fram ett webbaserat stöd om yrkesintroduktion i kommunerna, som finns publicerat på . Stödet innehåller bl.a. vägledningen om placerade barns skolgång och hälsa. För att ge kommuner möjlighet att erbjuda jour- och familjehem en likvärdig grundutbildning som håller god kvalitet så att alla barn och unga som placeras i jour- och familjehem får god vård och omsorg har i samverkan med praktiker och forskare tagit fram en grundutbildning för jour- och familjehem. har även i uppdrag att ta fram ett särskilt målgruppsanpassat utbildningsmaterial till jour- och familjehem som tar emot ett ensamkommande barn översatt till relevanta språk.
frs · H312761 · 2016-02-16 00:00:00 — Dnr Ju2016/01191/ Svar på fråga 2015/16:761 av (M) Långa väntetider för anknytningsärenden har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att underlätta processen för de svenska medborgare som väntar på ett tillfälligt uppehållstillstånd för sin partner som lever i ett icke EU-land. Det stora antalet ansökningar om uppehållstillstånd i till följd av den rådande flyktingssituationen innebär en exceptionell utmaning för och har bland annat lett till långa väntetider. Det är emellertid högt prioriterat att komma till rätta med handläggningstiderna för exempelvis anhöriga till någon som är bosatt här. Detta gäller oavsett vilket medborgarskap den personen har. arbetar kontinuerligt med åtgärder för att effektivisera sin verksamhet och förkorta handläggningstiderna. Bland annat pågår en digitalisering av handläggningen som kommer att leda till kortare och mer förutsägbara handläggningstider. ökade sin personal inom tillståndsprövningen, och anknytningsärenden prioriterades. kommer att fortsätta prioritera dessa ärenden. Regeringen följer utvecklingen noga och har bland annat i regleringsbrevet för gett i uppdrag att särskilt redovisa resultatet av vidtagna åtgärder för att förkorta handläggningstiderna för anknytningsärenden.
frs · H312762 · 2016-02-16 00:00:00 — Dnr N2016/01184/KSR Svar på fråga 2015/16:762 av Boriana (M) Arbetsgivaravgifternas effekt på företagen Boriana har frågat finansministern vilka åtgärder hon avser vidta för att göra det attraktivt att investera i så att inte fler företag väljer att göra det i andra länder i stället. Frågan är ställd mot bakgrund av att regeringen höjt arbetsgivaravgiften för personer . Frågan har överlämnats till mig. Analyser och utvärderingar från oberoende aktörer indikerar att de nedsatta socialavgifterna för unga är en dyr reform i förhållandet till antal arbetstillfällen som har skapats. Jag ser därför ingen anledning att göra en förnyad analys av effekterna, när vi nu dessutom ser att ungdomsarbetslösheten har minskat kraftigt. Om man exkluderar heltidsstudenter ligger den på sin lägsta nivå sen 2002. Regeringen anser att det är angeläget att bedriva en mer aktiv näringspolitik och fokusera på insatser för att ytterligare öka attraktionskraft för investeringar och för att ska bli världsledande inom innovativ och hållbar industriell produktion av varor och tjänster. Fokus är därför vår strategi för nyindustrialisering, vår exportstrategi och vår avsikt att göra förändringar för att skapa en effektivare kapitalförsörjning för växande företag. Vi arbetar även för att fortsatt ska ligga i framkant när det gäller att ta tillvara digitaliseringens möjligheter för att ska vara ett attraktivt land att investera i. Regeringen ser med glädje att det görs mer investeringar i och kommer därför fortsätta att fokusera på en aktiv näringspolitik för att företag ska kunna växa, exportera och anställa fler.
frs · H312763 · 2016-02-17 00:00:00 — Dnr Ju2016/ 01189/ Svar på fråga 2015/16:763 av (M) Polisens arbetsmiljö har frågat mig vad jag och regeringen gör för att arbetssituationen för polisen ska underlättas. genomförde jag ett rundabordssamtal med så kallad blåljuspersonal för att ta upp frågan om deras arbetssituation och vad som kan förbättra denna. Under vårt samtal framfördes ett antal konkreta förslag på åtgärder, bl.a. förtroendeskapande åtgärder som jag tror kan leda till goda initiativ. Ett exempel är i som har vänt en mycket negativ utveckling och kan arbeta med goda förutsättningar även i utsatta områden. Vi beslutade också om ett uppföljande möte längre fram. Det är inte acceptabelt att blåljuspersonal utsätts för hotfulla situationer eller möts av exempelvis våld och stenkastning. Det finns också indikationer på att våldet blivit grövre i vissa områden, och i ett fall har en handgranat kastats mot ett polisfordon. Samhällsföreträdare måste kunna utföra sina arbetsuppgifter utan att utsättas för hot och våld. En grundläggande förutsättning för att kunna motverka en negativ utveckling i dessa områden är kunskap om vilka åtgärder som är verksamma. Regeringen har därför gett (Brå) i uppdrag att kartlägga åtgärder mot kriminalitet och för ökad trygghet i socialt utsatta områden. Uppdraget omfattar även att studera vilka åtgärder som kan bidra till att stärka relationen mellan befolkningen och rättsväsendet, liksom mellan befolkningen och övriga myndigheter och aktörer som medverkar i det brottsförebyggande arbetet. För att ta ett kraftfullt grepp om organiserad brottslighet i utsatta områden har regeringen dessutom gett och elva andra myndigheter i uppdrag att samverka mot organiserad brottslighet på lokal nivå. Detta arbete ska riktas särskilt mot organiserad brottslighet i utsatta områden. Regeringen har vidtagit åtgärder med anledning av den situation som finns i vissa områden och problematiken med hot och våld mot blåljuspersonal är en del av detta arbete. Detta kommer även fortsättningsvis att vara en prioriterad fråga för mig och regeringen.
frs · H312764 · 2016-02-23 00:00:00 — Dnr N2016/01141/TIF Svar på fråga 2015/16:764 av (M) Transportinfrastrukturen i norra har frågat mig vilka konkreta åtgärder regeringen har vidtagit för att förbättra den transnationella transportinfrastrukturen i norra . Internationell handel och gränsöverskridande samarbeten har stor påverkan på transportsystemet i . Det är viktigt att den gränsöverskridande infrastrukturen i gör det attraktivt att bo och arbeta över landsgränserna och möjliggör att transporter kan ske på ett mer effektivt sätt. Jag har tagit initiativ till ett samarbete med de nordiska grannländerna om gränsöverskridande infrastruktur och transporter. har framgångsrikt tillsammans med pekat ut Botniska korridoren som en viktig länk i syfte att knyta samman norra med övriga . I den nationella planen för transportsystemet avsätter regeringen –2025 medel för att öka kapaciteten på korridoren. I den nationella planen görs också bl.a. satsningar för ökad kapacitet och förbättrad tillförlitlighet på , som ansluter till Ofotenbanan på norska sidan om gränsen. Norrbotniabanan är en strategiskt viktig infrastruktursatsning och regeringen avser att inom ramen för nästkommande infrastrukturplan genomföra byggstart av banan. Det handlar om en första etapp mellan och Dåva. Ambitionen är att denna etapp ska kunna påbörjas , troligen . Det förutsätter givetvis också att det finns en gällande järnvägsplan för sträckan. Regeringen beslutade att tillstyrka 56 transportprojekt för vidare ansökan till fond för ett sammanlänkat (Connecting Europe Facility). På listan över de projekt som skickades till återfanns projekteringskostnader kopplade till Norrbotniabanan. Projektet har beviljats medel av . Tillsammans med finansiering från berörda länsplaner för regional transportinfrastruktur möjliggjorde detta att kunde påbörja arbetet med att ta fram en järnvägsplan för den aktuella sträckan. arbete görs med inriktningen att möjliggöra en byggstart . Regeringen avser ta fram en ny nationell trafikslagsövergripande plan för utveckling av transportsystemet och ramar för nya länsplaner för perioden –2029. inkom med ett underlag kring inriktning av planeringen. Underlaget är ute på remiss till och med . Regeringen avser att i nästa skede lägga fram en proposition som underlag för beslut om inriktning och ekonomiska ramar för planperioden. När har slagit fast en inriktning följer åtgärdsplanering i syfte att ta fram en trafikslagsövergripande nationell plan samt länsplaner för transportinfrastrukturen. Fastställelse av planerna beräknas . Frågor om eventuella åtgärder tar regeringen ställning till i den kommande åtgärdsplaneringen. Det är således för tidigt att uttala sig om specifika åtgärder, t.ex. åtgärder för att förbättra den transnationella transportinfrastrukturen i norra . Behovet av gränsöverskridande infrastruktur kommer dock att vara en viktig fråga i detta arbete.
frs · H312765 · 2016-02-23 00:00:00 — Dnr N2016/01143/TIF Svar på fråga 2015/16:765 av (M) Sjöfarten och övriga trafikslag har frågat mig vad regeringen gör för att förbättra sammankopplingen mellan hamn och övrig transportinfrastruktur. I gällande nationell trafikslagsövergripande plan för utveckling av transportsystemet 2014–2025 finns beslutade och pågående åtgärder för att förbättra kapaciteten på , bland annat genom bangårdsförlängningar. gavs i samband med fastställese av nationell plan även i uppdrag att utreda kapacitets- och effektivitetsbrister i hamn kopplade till farleden samt kapacitetsbrister på . Utredningsarbetet ska ha som målsättning att projekt kan övervägas i nästa planeringsomgång. gav regeringen i uppdrag att ta fram inriktningsunderlag för infrastrukturplaneringen inför planperioden 2018−2029. Regeringens syfte med uppdraget är att hämta in underlag för en proposition med förslag till inriktning för infrastrukturplaneringen och ekonomiska ramar för planperioden. redovisade uppdraget och rapporten är nu ute på remiss till . När har slagit fast en inriktning följer åtgärdsplanering i syfte att ta fram en trafikslagsövergripande nationell plan samt länsplaner för transportinfrastrukturen. Fastställelse av planerna beräknas . Frågor om eventuella åtgärder tar regeringen ställning till i den kommande åtgärdsplaneringen. Det är således för tidigt att uttala sig om specifika åtgärder, t.ex. åtgärder i infrastrukturen för att förbättra sammankopplingen mellan olika trafikslag.
frs · H312766 · 2016-02-17 00:00:00 — Dnr Fi2016/00472/S2 Svar på fråga 2015/16:766 av (M) Flygskatten och har frågat infrastrukturministern om hon gjort ställningstagandet att införandet av en nationell flygskatt är förenligt med syftet i . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Som vet pågår det en utredning om skatt på flygresor. Utredningen ska lämna sitt betänkande . Därefter kommer betänkandet beredas på sedvanligt sätt.
frs · H312767 · 2016-02-23 00:00:00 — Dnr N2016/01145/TIF Svar på fråga 2015/16:767 av (M) Finansiering av Projekt har frågat mig om Projekt är fullt finansierat och om byggstarten kommer att påbörjas som planerat. Projekt är inte ett namngivet objekt i den gällande nationell trafikslagsövergripande plan för utveckling av transportsystemet 2014–2025. Däremot gavs i samband med fastställelse av nationell plan i uppdrag att utreda kapacitets- och effektivitetsbrister i hamn kopplade till farleden. Utredningsarbetet ska ha som målsättning att projekt kan övervägas i nästa planeringsomgång. Detta har arbetat med tillsammans med m.fl. inom ramen för ett EU-projekt. gav regeringen i uppdrag att ta fram inriktningsunderlag för infrastrukturplaneringen inför planperioden 2018−2029. Regeringens syfte med uppdraget är att hämta in underlag för en proposition med förslag till inriktning för infrastrukturplaneringen och ekonomiska ramar för planperioden. redovisade uppdraget och rapporten är nu ute på remiss till . När har slagit fast en inriktning följer åtgärdsplanering i syfte att ta fram en trafikslagsövergripande nationell plan samt länsplaner för transportinfrastrukturen. Fastställelse av planerna beräknas . Frågor om eventuella åtgärder tar regeringen ställning till i den kommande åtgärdsplaneringen. Det är således för tidigt att uttala sig om specifika åtgärder och dess finansiering.
frs · H312769 · 2016-02-18 00:00:00 — Svar på fråga 2015/16:769 av (M) Global commitment, independent voice undrar om uttrycket ”Global commitment, independent voice” är en del av den svenska kampanjen för en plats i . Att på olika sätt beskriva vad står för som utrikespolitisk aktör är en viktig del av kampanjen. Det gör vi med utgångspunkt i att har ett globalt engagemang, agerar med integritet, står upp för värden och principer, visar solidaritet, sätter sakfrågan och människan i centrum och inte har en dold agenda. Vi har varit lyhörda för den diskussion som uppstod kring uttrycket ”Global commitment, independent voice” och använder nu andra sätt att beskriva vårt utrikespolitiska engagemang. Det finns ingen motsättning mellan att som vara trogen EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik och ha ambitionen att bli en aktiv medlem i med en egen profil. Så ser också andra EU-länder på säkerhetsrådet. Regeringen skulle gärna se ökad EU-samordning avseende FN-frågor, med respekt för . Vi vill stärka EU:s roll i FN och FN-frågorna i EU. Att behåller andraplatsen på tankesmedjan så kallade Scorecard illustrerar vårt starka engagemang i, och inflytande över, EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik.
frs · H312770 · 2016-02-17 00:00:00 — Dnr M2016/00378/Nm Klimat- och miljöministern samt vice statsministern Svar på fråga 2015/16:770 av (M) Avveckling av den svenska småskaliga vattenkraften har frågat mig om regeringen avser att utforma en hållbar framtidsstrategi för den småskaliga vattenkraftens överlevnad i harmoni med miljö och djurliv. Jag vill inleda med att konstatera att vattnets kraft har nyttjats av människan i många århundranden, vilket har format och påverkat de vattenanknutna miljöerna. Den svenska vattenkraften byggdes ut när miljökraven inte var desamma som . Det har i huvudsak inte genomförts några miljöanpassande åtgärder vad gäller förutsätt-ningar för djur- och växtliv dessa anläggningar varit i drift. I fördjupade utvärdering av miljömålen 2015 framgår även att miljökvalitetsmålet Levande sjöar och vattendrag inte nås, vilket också har påpekat. är vattenkraften i sin helhet av-görande i omställningen till ett helt förnybart energisystem och därmed miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan. Som jag också har svarat i samband tidigare riksdagsfrågor följer det av en skyldighet för tillsynsmyndigheten att utöva tillsyn över de verksamheter som omfattas av tillsynsansvaret. ansvarar som huvudregel för tillsynen över vattenverksamheter och ska därmed se till att sådana verksamheter inom länet bedrivs på ett sätt som är fören-ligt med bestämmelser. Denna tillsyn sker i enlighet med beslutade regelverk och jag förutsätter att och jag är överens om att vattenverksamhet även fortsättningsvis som huvudregel ska vara tillståndspliktigt. Om en tillståndspliktig verksamhet bedrivs utan tillstånd är det tillsynsmyndighetens, i detta fall länsstyrel-sens, ansvar att se till att rättelse sker. På initiativ tillsatte den förra regeringen den så kallade (M 2012:01) för att se över reglerna om vattenverksamheter. har överlämnat två delbetänkanden och ett slutbetänkande till regeringen. Samtliga betänk-anden har remitterats och förslagen från utredningen bereds för när-varande inom . En framtida lagreglering behöver se till att vi ökar takten för att anpassa vattenkraften till miljökraven, och att vi når de av fastställda miljökvalitetsmålen samt de mål som finns inom energi- och klimat-politiken. I detta arbete har regeringen uppmärksammat att förhållan-dena för småskalig vattenkraft bör övervägas särskilt, t.ex. vad gäller värnande av kulturmiljöintressen.