ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H411527 · 2016-12-15 00:00:00 — Fråga 2016/17:527 Behandlingen av regimkritiker i av Amineh Kakabaveh (V) till Statsminister (S) arresterades Zeynab Jalalian av de iranska myndigheterna för att hon är kurdisk politisk aktivist. Det fanns inga bevis för att hon tillhörde någon väpnad oppositionsgrupp. Rättegången tog inte . Domen grundade sig på så kallade bekännelser framtvingade efter månader av tortyr. Före rättegången hölls hon i isoleringscell . fick hon sina fotsulor piskade och sitt huvud slaget i cellväggen upprepade gånger så att hon fick skallfrakturer och drabbades av hjärnblödning. Hon lider av allvarliga synsvårigheter förorsakade av myndigheternas behandling och är i starkt behov av specialistvård som regimen nekar henne. Andra kvinnor dömda på rättsvidriga grunder till mångåriga fängelsestraff och som har ådragit sig regimens missnöje är människorättsadvokaten och som har dömts för sin religiösa tro. Mahvash Shahriari har dömts för att hon tillhör den religiösa inriktningen bahai. Mot denna bakgrund vill jag fråga statsminister : Avser statsministern vid sitt besök i att kräva att den iranska regimen upphör med den omänskliga behandlingen av Zeynab Jalalian, och samt andra oppositionella människorättskämpar och personer tillhörande andra religiösa trosriktning än regimens?
fr · H411528 · 2016-12-15 00:00:00 — Fråga 2016/17:528 Polisens ansvar för medborgarnas trygghet av (M) till Statsrådet (S) Polislagens första paragraf lyder: ”Som ett led i samhällets verksamhet för att främja rättvisa och trygghet ska polisens arbete syfta till att upprätthålla allmän ordning och säkerhet samt att i övrigt tillförsäkra allmänheten skydd och annan hjälp. Polisverksamhet bedrivs av och Säkerhetspolisen.” Krisen hos polisen blir alltmer tydlig. Det kommer mycket oroväckande uppgifter om att polisen i tvingas nedprioritera utredningen av sådana brott som stöld, misshandel och hot. Trots att det alltså är polisens ansvar att säkerställa allmänhetens skydd och trygghet, har det nu också kommit signaler om att polisen inte har resurser att patrullera gator och torg. överväger därför att anställa ordningsvakter för att sköta uppgifter som åvilar polisen. Med inrättande av ett så kallat paragraf tre-område i centrum, får ordningsvakter till uppgift att patrullera för invånarnas trygghet. Det här är en mycket oroväckande utveckling. Det är staten som genom polisen ska sköta polisiära uppgifter, inte kommuner genom privata vaktbolag. De senare fyller en mycket viktig funktion på avgränsade platser som domstolar och järnvägsstationer, men tanken är inte att de ska behöva ta över polisens ansvar för trygghet på gator och torg. Det krävs nu krafttag för att komma till rätta med de problem som leder till att kommuner känner sig tvingade att överta statens uppgifter. Därför vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att säkerställa att kan leva upp till sina uppgifter enligt polislagen och att kommuner inte behöver ta över dessa uppgifter?
fr · H411529 · 2016-12-15 00:00:00 — Fråga 2016/17:529 Hälsans fördelning i samhället av (M) till Statsrådet (S) En rapport skriven av , som är professor i folkhälsovetenskap vid , belyser hur arbetslöshet påverkar hälsans fördelning i samhället. rapport pekar på att personer med låg utbildningsnivå oftare drabbas av negativa hälsoeffekter i samband med arbetslöshet än personer med hög utbildningsnivå. Män och kvinnor drabbas i snarlik utsträckning av negativa hälsoeffekter om de är arbetslösa. har i en annan rapport jämfört hur sjukfrånvaron skiljer sig åt mellan privat och offentlig sektor. Rapporten visar på betydande differenser. Det genomsnittliga antalet sjukfall per 1 000 sysselsatta i privat sektor är 83 stycken. Antalet sjukfall per 1 000 sysselsatta inom den kommunala sektorn ligger på 143 stycken. Med anledning av ovanstående skulle jag vilja fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att förbättra folkhälsan så att fler kan bidra till välfärden?
fr · H411530 · 2016-12-15 00:00:00 — Fråga 2016/17:530 Staten som aktiv ägare i SAS av (M) till Närings- och innovationsminister (S) har regeringen minskat det statliga ägandet i SAS med via försäljningen av 19 miljoner stamaktier. Därmed har det svenska statliga ägandet i SAS sjunkit från . Detta är välkommet och ett steg i rätt riktning. SAS är ett bolag som kontinuerligt gått med förlust och misslyckats med att vända den negativa trenden. gjorde SAS en förlust på , och beskedet om med ett svagare rörelseresultat på gentemot det förväntade väcker nya frågetecken kring det statliga ägandet i SAS. I den svenska försäljningsprocessen har man låst upp sig från regeringens sida så att ingen ny försäljning är möjlig förrän tidigast . Det krävs en tydlig inriktning, besked och tidsplan från regeringen kring hur man ser på ett fortsatt statligt ägarintresse i ett flygbolag med svåra ekonomiska problem och som tvingas initiera ytterligare sparprogram. Ingenting tyder heller på att 2017 ska bli ett för SAS. Frågan är hur länge staten ska fortsätta att vara en aktiv ägare i SAS. Utifrån detta vill jag därför fråga närings- och innovationsminister : Avser ministern att ta initiativ till ytterligare försäljning och avyttring av det statliga ägandet i SAS, och i så fall när?
fr · H411531 · 2016-12-15 00:00:00 — Fråga 2016/17:531 Bättre konkurrens inom postbranschen av (M) till Statsrådet (MP) har beslutat att posttjänster med samhällsuppdrag inte ska betala moms. Postnord saknar därför momsplikt. anser att detta påverkar konkurrensen och påpekar i ett yttrande att Postnords samhällsuppdrag därför bör ses över. finns ett flertal aktörer inom postbranschen som konkurrerar på den svenska marknaden. Att Postnord saknar momsplikt snedvrider marknaden och försämrar andra aktörers chanser att verka. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Har ministern och regeringen för avsikt att ta initiativ till förändringar inom postlagstiftningen, och kan ministern i sådana fall ge exempel på vad detta är för förändringar?
fr · H411532 · 2016-12-13 00:00:00 — Fråga 2016/17:532 Häktet och polishuset i av (L) till Justitie- och migrationsminister (S) Liberalerna uppmärksammade i en skriftlig fråga till statsrådet problemet med att häktet i varit stängt . Statsrådet hänvisade till Kriminalvårdens fördjupade analyser, som skulle tas fram . Eftersom de underlagen nu borde vara kända – och på grund av att det ännu inte framkommit några nya besked om ett häkte i – vill jag återkomma till regeringen i frågan. Dessutom har det framkommit att även polishuset i som sådant är i ett mycket dåligt skick, med stora renoveringsbehov. Detta påverkar arbetsmiljön men inte minst säkerheten för besökare, medarbetare och intagna, då såväl polishuset som häktet och andra funktioner är samlokaliserade . När det gäller häktade har det också framkommit vid mina kontakter att personer skjutsats fram och tillbaka mellan , där ligger, och exempelvis orter som och . Detta är inte hållbart utifrån flera aspekter, och regeringen bör genom instruktion till sina myndigheter och Kriminalvården tydliggöra att frågan måste lösas och därmed lämna ett besked i frågan om nytt polishus och häkte i . Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vilka åtgärder avser ministern att, inom ramen för sitt ansvarsområde i regeringen, vidta för att komma till rätta med de beskrivna problemen för rättsväsendets funktioner i ?
fr · H411533 · 2016-12-15 00:00:00 — Fråga 2016/17:533 Bolagisering av socialtjänster av (S) till Statsrådet (S) I kommun i finns långt gångna planer på att låta bolagisera stora delar av kommunens socialtjänst. Detta har väckt stor oro bland samtliga av kommunens pensionärsorganisationer men också bland medborgare i stort. Det drivande motivet bakom tycks vara att man önskar driva verksamheten i bolagsform och på så sätt göra momsvinst på upplägget. är inte vilken verksamhet som helst, den berör mycket av det stöd som samhället ger till människor för att stötta dem i olika livssituationer, exempelvis vård, äldreomsorg, stöd till missbrukare, bistånd till funktionshindrade samt individ- och familjeomsorg. Med en bolagisering minskar medborgarnas möjlighet till insyn dramatiskt, vilket är allvarligt, men det finns också skäl att reflektera över de långsiktiga motiven bakom att man väljer att bolagisera . Om man går vidare med denna bolagisering blir det, efter , den andra kommunen i landet som väljer att gå i denna olyckliga riktning. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vad ämnar statsrådet och regeringen ta för initiativ för att stoppa bolagisering av socialtjänster över landet?
fr · H411534 · 2016-12-15 00:00:00 — Fråga 2016/17:534 Extra bidrag till av (L) till Statsrådet (S) har tecknat ett nytt avtal om färjetrafiken till och från . Det nya färjeavtalet för åren 2017–2027 syftar till en långsiktig och hållbar trafiklösning för resenärernas och näringslivets behov och önskemål. Målet är att skapa en trafik med god kvalitet och som är miljömässigt och ekonomiskt hållbar. Trafiken ska ligga i linje med de transportpolitiska målen, bidra till utveckling och ge en tillfredsställande transportförsörjning för passagerare och gods. I budgetpropositionen anges att kostnaderna för trafikavtal tillfälligt anses öka. Den främsta orsaken anges vara och därför har beslutat i enlighet med regeringens förslag att omfördela –2020. Jag vill med anledning av detta fråga statsrådet : Hur och när kommer de som omfördelats komma till del?
fr · H411535 · 2016-12-15 00:00:00 — Fråga 2016/17:535 Rabies i av (M) till Statsrådet (S) har varit fritt från rabies och det är vi alla väldigt tacksamma för. Att vi varit fria från smittan beror till stora delar på våra naturliga vattenbarriärer och hög säkerhet vid införsel av djur i landet. Dock lever vi i en global värld, där både människor och djur reser alltmer. Det är därför naturligt att även sjukdomar lättare kan spridas. Vikten av att upprätthålla en hög säkerhet för sjukdomar som kan spridas från djur till människor vid landets gränser kan inte nog understrykas. Rabies finns i våra grannländer och sannolikheten för att smittan kommer till är hög. har forskare från , , SLU och Zoonoscentrum i en studie från kunnat visa att fladdermöss i bär på antikroppar mot rabiesvirus i blodet. Det innebär att djuren kommit i kontakt med smittan på något sätt och att rabies nu finns i . Den variant av rabiesvirus som drabbat fladdermössen är inte lika smittsam och farlig för människor som den rabies som finns hos hund, katt, häst och ko. Dock är viruset fortfarande farligt då forskningen visat att smittan kan överföras på människan – även om det är ovanligt. Jag skulle med anledning av ovanstående vilja fråga statsrådet : Hur arbetar statsrådet och regeringen för att förebygga rabies i och vilka förberedelser finns för att hantera ett eventuellt större rabiesutbrott?
fr · H411536 · 2016-12-15 00:00:00 — Fråga 2016/17:536 Hantering av vattenföroreningar från 3D-skrivare av (C) till Miljöminister (MP) Utveckling och användning av 3D-skrivare innebär nya möjligheter och nya användningsområden. Detta är i grunden positivt men det är viktigt att eventuell negativ miljöpåverkan av detta hanteras. Analyser av det restvatten som uppstår i processen med 3D-skrivare visar att det innehåller mycket höga halter av metaller, rester av upplöst plast och lösningsmedel, samt är starkt basiskt. Sammantaget kan det vara mycket giftigt för vattenlevande organismer. Rapporter finns om att detta processrestvatten avletts orenat i spillvattennätet. Restvatten från 3D-skrivare skiljer sig dock mycket från vanligt hushållsrestvatten. Befintliga avloppsreningsverk är inte heller konstruerade för att hantera denna typ av avloppsvatten. Effekten blir att vattenreningen inte fungerar som avsett och att giftiga ämnen riskerar att anrikas i slam eller släppas ut i recipienter. Dagens regelverk är oklart, och informationen till köpare och användare av 3D-skrivare inte heller tydlig. Effekten blir att det är oklart om och hur detta restvatten ska hanteras på ett miljömässigt godtagbart och effektivt sätt. Jag vill därför fråga miljöminister : Vilka åtgärder har eller avser ministern och regeringen att vidta för att se till så att restvatten från 3D-skrivare hanteras på ett effektivt och miljömässigt bra sätt?
fr · H411537 · 2016-12-15 00:00:00 — Fråga 2016/17:537 Ändring av juridisk könstillhörighet av (S) till Statsrådet (S) Utredningsbetänkandet Juridiskt kön och medicinsk könskorrigering (SOU 2014:91) överlämnades till regeringen . Utredningens huvudfokus handlar om juridisk könstillhörighet men har även ändringsförslag gällande medicinsk könskorrigering. Lagarna om juridisk könstillhörighet och medicinsk könskorrigering hänger ihop. Utredningen föreslår att de separeras så att man ska kunna ändra juridisk könstillhörighet utan att genomgå medicinska bedömningar och ingrepp. Utredningen föreslår att åldern för när man själv får ändra juridisk könstillhörighet sänks från till . Vidare föreslår utredningen att man ska få ändra könstillhörighet med vårdnadshavares godkännande. Om den andra vårdnadshavaren inte ger sitt godkännande ska socialnämnden få ge godkännande så att juridiskt könsbyte kan genomföras. Utredningen föreslår även att åldersgränsen för medicinsk könskorrigering sänks från till . Dock krävs godkännande från vårdnadshavare från 15–, med tanke på att medicinsk könskorrigering är ett irreversibelt ingrepp. kan ingreppet göras utan krav på godkännande från någon utöver den berörda. Bakgrunden till utredningens förslag är den höga andel transsexuella ungdomar som mår dåligt, har självmordstankar och försöker ta livet av sig för att de inte får ändra sin juridiska och medicinska könstillhörighet. Sänkta åldersgränser skulle leda till att könstillhörigheten i betyg med mera överensstämmer med den upplevda könsidentiteten. När man senare söker till utbildningar och jobb behöver man inte avslöja att man bytt kön. För att byta kön juridiskt behöver man ändra en siffra i personnumret i folkbokföringen. Detta är en betydligt enklare och snabbare process än att genomgå medicinsk könskorrigering. Beslutet kan dessutom ändras i de undantagsfall då detta skulle behöva göras. Frågan kan liknas vid processen för att byta namn. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Kan statsrådet tänka sig att ta initiativ till att separera lagarna om juridisk könstillhörighet och medicinsk könskorrigering och sänka åldersgränserna för byte av juridisk könstillhörighet?
fr · H411538 · 2016-12-16 00:00:00 — Fråga 2016/17:538 Naturbruksprogrammet av (S) till Statsrådet (S) har lämnat förslag till regeringen om att inte införa nya inriktningar inom naturbruksprogrammet i gymnasieskolan. Detta har gjorts i två steg. Dels detta år, då bland annat föreslår att naturturism tas bort ur examensmålen, dels , då inte föreslår någon egen programinriktning för naturturism. Båda dessa redovisningar har skapat stor oro inom branschen, hos naturbruksskolorna och bland eleverna. är nu ute på remiss och kommer fortsatt att beredas av . Med anledning av detta vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Avser statsrådet att behandla Naturbruksprogrammets utveckling inom ramen för arbetet med ?
fr · H411539 · 2016-12-16 00:00:00 — Fråga 2016/17:539 Bilmålvakter av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) De fordonsrelaterade skulderna hos kronofogden är större än någonsin, runt . En enskild person i har 58 miljoner i skuld. Nya regler som infördes ger kronofogden rätt att beslagta bilar. Trots detta har alldeles för få bilar beslagtagits, och det råder en oklarhet inom och mellan de olika myndigheterna. Siffror från kronofogden och Transportstyrelsen visar att lagen i det närmaste varit verkningslös. Det behövs en översyn av lagen för att komma till rätta med bilmålvakter och dem som nyttjar bilarna. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att komma till rätta med problematiken?
fr · H411540 · 2016-12-16 00:00:00 — Fråga 2016/17:540 Drönarfotografering av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) beslutade att all fotografering från drönare ska klassas som kameraövervakning. Beslutet kommer att drabba många som använder drönare för att utöva sin yrkesverksamhet, till exempel jordbrukare, forskare, mäklare, räddningstjänstpersonal och poliser. Utöver detta har Datainspektionen bestämt att bilder som har tagits med drönare endast får sparas . Detta innebär att myndigheter, forskare och näringsidkare som har användning för bilderna kommer att förlora viktig kartläggning. är väntetiden för att få ett beslut hos länsstyrelserna . Förbudet kan drabba tusentals anställda och förorsaka stora förluster för enskilda näringsidkare. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att skyndsamt ändra en föråldrad lagstiftning?
fr · H411541 · 2016-12-16 00:00:00 — Fråga 2016/17:541 Växande vårdköer av (M) till Statsrådet (S) har överbeläggningarna ökat i nästan samtliga landsting. Många vårdplatser stängs, och det innebär att belastningen ökar på de verksamheter som är igång. Operationer ställs in eller blir fördröjda. På vissa håll står hela enheter tomma. Läkarna får lägga en stor del av sin tid på att hitta vårdplatser, och de får göra svåra prioriteringar Den största orsaken till köerna är bristen på sjuksköterskor och andra yrkesgrupper inom vården. Orsaken till bristen på personal är dålig lön, bristfällig arbetsmiljö och sjukskrivningar. Patientsäkerheten minskar, och det finns en risk för fler vårdskador. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att minska vårdköerna?
fr · H411542 · 2016-12-16 00:00:00 — Fråga 2016/17:542 Samordnare mot segregation och våld i av (M) till Statsrådet (S) Järva är ett av landets mest brottsutsatta områden. Området, som består av stadsdelarna , är även ett av de områden i landet som drabbats hårdast av dödligt våld. av alla mord sker där. Bara har tre personer skjutits till döds. Polisen uppskattar att det finns mer än 500 personer i området som livnär sig av kriminalitet, och särskilt narkotikabrottsligheten är stor på Järva. Enligt polisens uppskattning har av all narkotika som distribueras i sitt ursprung i Järva. , och är av polisen klassificerade som särskilt utsatta områden. En bred palett av åtgärder behövs för att minska brottsligheten i Järva, öka människors trygghet och bryta de kriminella grupperingarnas makt och inflytande. Ett polishus ska öppnas i , vilket vi moderater tycker är alldeles . Åtgärder behövs här och . Statsrådet , som leder en särskilt statsrådsgrupp som ska driva på insatserna för de socialt utsatta områdena runt om i landet, uttalade sig i bland annat om att han vill tillsätta en samordnare mot segregation och våld i . Statsrådets ambition är – enligt tidningsuppgifter – att samordnaren ska tillsättas . Bland det viktigaste nu är att få på plats en konkret handlingsplan mot det dödliga våldet och klargöra vem som ska göra vad. Att en samordnare tar sig an uppgiften kan vara positivt, förutsatt att samordningen blir konkret och operativ. När vi nu skriver kan vi konstatera att det inte är många dagar kvar av . En samordnare har såvitt vi känner till inte utsetts, och något mandat för och konkretion av dennes arbetsuppgifter har heller inte presenterats. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : När tänker statsrådet och regeringen utse en samordnare mot segregation och våld i , och vilket mandat tänker regeringen ge den som utses?
fr · H411543 · 2016-12-16 00:00:00 — Fråga 2016/17:543 Ahmadiyyamuslimer och andra religiösa minoriteter i av (L) till Utrikesminister (S) Religionsfriheten för Ahmadiyyamuslimer i är ytterst begränsad. Lag- och konstitutionsförändringar har gjort det brottsligt för dem att benämna sig själva som muslimer, att kalla sina moskéer för moskéer samt att praktisera sin tro. Mord, våld och diskriminering mot ahmadiyyamuslimer i landet sker regelbundet, och har resulterat i att flera medlemmar har fått lämna landet – många lever i . har våldet mot landets ahmaddiyyamuslimer ökat markant genom två allvarliga incidenter: Räd mot Ahmadiyyas högkvarter i Vandalisering av moské i Situationen för ahmadiyyamuslimer och andra religiösa minoriteter i måste uppmärksammas, och gruppernas rätt till religionsfrihet behöver kraftfullare påpekas av den svenska staten. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga utrikesminister : På vilket sätt avser utrikesministern att arbeta för ahmadiyyamuslimers och andra religiösa minoriteters rätt till religionsfrihet i , och avser utrikesministern att framföra kritik till ambassadör i för hur ahmaddiyamuslimer behandlas i ?
fr · H411544 · 2016-12-16 00:00:00 — Fråga 2016/17:544 Gotlandskabeln av (C) till Statsrådet (S) är ett av områdena med bäst förutsättningar för vindkraft i hela landet. är befintlig kabel till fastlandet så pass full att anslutning av ny vindkraft på ön inte är möjlig. De aktörer som har utvecklat vindkraftsprojekt har fått ställa sig i kö i väntan på en ny sjökabel. har i gällande översiktsplan pekat ut lämpliga markområden för vindkraft, vilket är fem gånger nuvarande vindkraftinstallation om knappt . Baserat på denna plan meddelade 2009 att man avsåg att bygga två stycken likströmskablar om vardera, den första klar . Detta datum har sedan flyttats fram ett flertal gånger, senast , då beskedet var att projektet senareläggs till 2021 och att kapaciteten på den första kabeln minskas till . Likaså meddelades då att driftsättningen kan komma att skjutas ytterligare om inte konkreta projekt med goda utsikter att erhålla tillstånd har verifierats. Denna osäkerhet om när det garanterat finns anslutningskapacitet har medfört att den aktiva och målinriktade projektutvecklingen på ön går på sparlåga, vilket leder till ytterligare avvaktan från SvK:s sida. Detta är en tydlig ”moment 22”-situation. Ur ett samhällsekonomiskt perspektiv är det viktigt att värna de goda vindlägena, och här har staten i Gotlandsfallet en särskilt viktig roll att spela genom att tydligt avisera en klart definierad tidpunkt då elnätskapacitet finns. har utomordentligt bra vindlägen som är grundförutsättningen för att vindelproduktion sker till lägst möjliga kostnad. Denna nationella resurs förblir i rådande situation outnyttjad, och detta endast på grund av otydlig tidsplan. Min fråga till statsrådet blir därför: Vilka åtgärder tänker statsrådet och regeringen vidta för att påskynda att Gotlandskabeln byggs?
fr · H411545 · 2016-12-16 00:00:00 — Fråga 2016/17:545 Straff för människosmuggling av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Den svenska utlänningslagen definierar människosmuggling som ett brott när någon med uppsåt hjälper en utländsk medborgare att olagligt komma in i eller passera genom , en annan EU-stat eller , , eller . Straffen som man kan dömas till är fängelse i högst . Har brottets ansetts som grovt kan man dömas till högst fängelse. Polisen har tidigare pekat på att det finns flera indikationer på att det finns kriminella aktörer i som står för hela smugglingskedjan. Det finns även flera kriminella nätverk i som handlar med svenska pass som används i smuggling. Människosmugglare utsätter ofta andra människor för livshotande fara. I många fall förekommer det dödsfall på grund av människosmugglarnas hänsynslösa agerande för att tjäna pengar. kunde vi närmast läsa om tragiska händelser där människosmugglare varit inblandade. I hade över sjuttio människor kvävts till döds i en lastbil, och rapporterades om flera hundra döda och saknade i förlista fartyg i . har inte tillräckliga straff för människosmuggling. Vi måste agera och markera mot de kriminella nätverkens hänsynslösa utnyttjande av utsatta människor. Straffen måste skärpas och reflektera den fara som människosmugglare ofta utsätter människor för. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Avser ministern att ta några initiativ med syfte att skärpa lagstiftningen angående människosmuggling?