ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H412428 · 2016-12-14 00:00:00 — Dnr A2016/02338/I Svar på fråga 2016/17: 428 av (C) Glappet mellan ersättningsformer har frågat mig vad jag och regeringen gör för att motverka att glappet mellan ersättningsformer för asylsökande som får uppehållstillstånd uppstår. Asylsökande får försörjning genom en dagersättning som regleras i lag (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. (LMA). Ersättningen betalas ut i förskott. Efter uppehållstillstånd kan en nyanländ invandrare enligt etableringslagen få etableringsersättning och under vissa förutsättningar etableringstillägg och bostadsersättning om han eller hon deltar i aktiviteter enligt en etableringsplan. Etableringsersättningen är prestationsbaserad och betalas därför ut i efterskott. Tiden från sista utbetalningen av LMA-ersättning till första utbetalningen av etableringsersättning varierar beroende på när den nyanlände har sitt första etableringssamtal. Detta kan resultera i ett temporärt likviditetsproblem för den nyanlände i samband med att etableringsperioden påbörjas. Nyanlända som saknar försörjning kan behöva vända sig till kommunen för att få ekonomiskt bistånd. Kommunerna erhåller statlig ersättning för utgifter för ekonomiskt bistånd som kan uppstå mellan den sista utbetalningen av LMA-ersättning och den första utbetalningen av etableringsersättningen. Denna ordning har gällt sedan dagens regelverk för etableringsuppdraget trädde ikraft . En ändring av gällande ordning kräver förordnings- eller lagändringar. remissbehandlas departementspromemorian Ett nytt regelverk för nyanlända invandrares etablering i arbets- och samhällslivet (Ds 2016:35). Remitteringen pågår till och med . Promemorian föreslår ett nytt regelverk för etableringsuppdraget. Frågan om det s.k. glappet mellan ersättningsformer för asylsökande som får uppehållstillstånd knyter an till det nya regelverket och bereds inom i det pågående arbetet med regelverket.
frs · H412429 · 2016-12-14 00:00:00 — Dnr N2016/07552/PBB Svar på fråga 2016/17:429 av (M) Förenklingar i har frågat mig vilka åtgärder som jag och regeringen avser att vidta för att förenkla i syfte att förbättra förutsättningarna för byggandet av fler bostäder i . ställer frågan mot bakgrund av att hon anser att det finns alltför långtgående möjligheter för enskilda individer och organisationer att överklaga och försena nya detaljplaner, att handläggningen av överklaganden tar väldigt , samt att frågor beträffande bullernivåer, strandskydd och omfattningen av sakägarkretsen också behöver ses över. Det kan först konstateras att regeringen redan har genomfört en rad förändringar och åtgärder för att förbättra förutsättningarna för byggandet av fler bostäder i , bl.a. har instanskedjan för överklagade detaljplaner förkortats och en förordning om trafikbuller vid bostadsbyggnader antagits. Handläggningstiderna för överklagande mål och ärenden enligt har minskat. uppfattning att det finns mer att göra och har i denna fråga högre ambitioner än de exempel som pekar på. Regeringen tog initiativ till samtal med flertalet övriga riksdagspartier om att skapa en bostadspolitik med brett parlamentariskt stöd. Jag kan bara beklaga att samtliga fyra allianspartier i slutändan valde att lämna dessa samtal. Regeringen har därefter aviserat ett program med förslag till 22 åtgärder inom flera olika områden för att underlätta och snabba på plan- och byggprocesser. Regeringen avser bl.a. att se över när det gäller rätten att överklaga beslut om lov och förhandsbesked för sakägare m.fl. i syfte att begränsa kretsen av klagoberättigade samt att se över reglerna om landsbygdsutveckling i strandnära lägen (de s.k. LIS-reglerna) i syfte är att ytterligare främja landsbygdsutvecklingen i områden med god tillgång till stränder, utan att de värden som strandskyddet långsiktigt syftar till att skydda riskerar att skadas. Gällande trafikbuller kan konstateras att enligt ett pågående uppdrag i regleringsbrevet ska följa upp bestämmelserna i förordningen (2015:2016) om trafikbuller vid bostadsbyggnader och beskriva effekterna av förordningen samt analysera vilka effekter mer tillåtande riktvärden skulle kunna leda till. Regeringen kommer med hänsyn till tillkännagivande 2015 (med anledning av bet. 2014/15:CU10) samt med beaktande av vad som framkommer i redovisningen av regleringsbrevsuppdrag överväga åtgärder i fråga om trafikbuller vid bostadsbyggnader. Andra förslag som ingår i det s.k. 22-stegsprogrammet är bl.a. att se över i syfte att utveckla översiktsplaneringen, införa en tidsfrist för beslut efter överprövning på eget initiativ av en kommuns beslut att t.ex. anta en detaljplan, införa en möjlighet för kommuner att begära att lämnar ett planeringsbesked, begränsa detaljplanekravet samt öka möjligheten att lämna delegation till kommunstyrelse och byggnadsnämnd. Därutöver har ett förslag om att öka möjligheterna att bygga bostäder med stöd av tidsbegränsade bygglov remitterats. Dessa och andra åtgärder bör sammantaget förbättra förutsättningarna för byggandet av fler bostäder i .
frs · H412430 · 2016-12-14 00:00:00 — Dnr Ju2016/08746/ Svar på fråga 2016/17:430 av (M) Slopad mängdrabatt vid upprepade återfall i brott har frågat mig om jag avser att lämna förslag till om en avskaffad mängdrabatt vid upprepade återfall i brottslighet. Det är viktigt att den som begår flera brott får ett straff som står i proportion till brottslighetens allvar. Brott ska aldrig löna sig. Regeringen har genomfört en reform som innebär att fler gärningar ska behandlas som återfall och därmed mötas av en skärpt straffrättslig reaktion. Möjligheten att låta en tidigare påföljd omfatta ytterligare brott har begränsats. måste domstolen döma ut en ny påföljd vid återfall. Regeringen arbetar också aktivt för att minska brottsligheten och öka tryggheten. Brottsförebyggande åtgärder är en viktig del i detta. Arbetet mot återfall i brott kräver ett brett grepp och samverkan med många aktörer. Regeringen har därför tagit initiativ till en nationell satsning inom det brottsförebyggande arbetet. Inom den satsningen kommer åtgärder som syftar till att förebygga återfall i brott att vara en viktig del. Inte minst för brottsoffren är det viktigt att brott upp och lagförs så snabbt och effektivt som möjligt. När lagföringen drar ut kan, som påpekar i sin fråga, den straffrättsliga reaktionen bli mildare. Jag har tillsammans med inrikesministern aviserat att åtgärder för en snabbare lagföring är prioriterade för regeringen. Målsättningen är att ett uppdrag att överväga sådana förändringar med särskilt fokus på bl.a. den som återfaller i brott ska kunna beslutas . De beslutade och planerade åtgärderna ger uttryck för regeringens politik på området och adresserar den problematik som lyfter fram.
frs · H412431 · 2016-12-14 00:00:00 — Dnr N2016/07553/HL Svar på fråga 2016/17:431 av (SD) Försenade EU-ersättningar har frågat mig vilka ytterligare åtgärder jag avser att genomföra för att säkerställa att EU-ersättningar ska kunna betalas ut till de berörda lantbrukarna ? Jag har stor förståelse för att de långa handläggningstiderna för stöd ur landsbygdsprogrammet skapar irritation hos de stödsökande. Jag delar också frågeställarens uppfattning att det är viktigt att förenkla jordbruksföretagens vardag och verka för att öka lönsamheten och konkurrenskraften i dessa. Införandet av den nya och i långa stycken förändrade jordbrukspolitiken har inneburit en stor påfrestning på administrationen både hos och även länsstyrelserna. Stora insatser har gjorts och görs för att komma tillrätta med eftersläpningen i handläggningen. är det viktigt att handläggningen utförs och beslut fattas på korrekt grund för att inte riskera att enskilda stödsökare drabbas av återkrav och av sanktioner för en felaktig hantering av stöden. För att förbättra situationen och därmed korta handläggningstiderna har regeringen, precis som påpekar, i budgetpropositionen föreslagit att förvaltningsanslag ökas med 2017– 2020 för att stärka de administrativa resurserna. Detta kommer de stödsökande till del genom att det skapar förutsättning för en effektivare handläggning hos myndigheten. Regeringen har också tagit initiativ till att ge Statskontoret uppdraget att genomlysa hantering av införandet av den nya jord- brukspolitiken. lämnade Statskontoret sin rapport av uppdraget och beredning av denna pågår nu inom . Statskontorets rapport är ett viktigt underlag för hur arbetet inom ytterligare kan förbättras. Jag har inte för avsikt att vidta ytterligare åtgärder än de ovan redovisade.
frs · H412432 · 2016-12-14 00:00:00 — Dnr N2016/07603/FF Svar på fråga 2016/17:432 av (M) Kvinnorna i välfärden har frågat civilministern vad han och regeringen avser att vidta för åtgärder för att göra det enklare för kvinnor att driva företag inom välfärdssektorn. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. har en feministisk regering. För att nå de jämställdhetspolitiska målen behöver beslut inom relevanta politikområden präglas av ett jämställdhetsperspektiv. aviserade regeringen att de företagsfrämjande åtgärderna ska utvecklas så att alla företag och företagare oavsett kön, etnisk bakgrund, ålder, bransch eller var i landet de är verksamma ska få tillgång till dem på likvärdiga villkor. Regeringens aktiva näringspolitik stärker näringslivsklimatet, så att fler startar företag men även så att företag kan växa, exportera och anställa fler. En mångfald av företag och företagare är viktigt för hela näringslivets konkurrenskraft, förnyelse och hållbarhet. Ekonomisk ojämlikhet och ojämställdhet riskerar att hämma framtida ekonomisk tillväxt, och det är därför en strategisk tillväxtfråga att fler kvinnor driver företag. Företagande på lika villkor är en förutsättning för att nå regeringens delmål om ekonomisk jämställdhet men också för att det leder till ett bättre resursutnyttjande, ökad innovationsförmåga i företagen och ökad attraktivitet. Vi behöver kvinnor som driver företag inom alla branscher och sammanhang. Reell jämställdhet uppnår vi när bolag inom allt från finanssektorn, till byggbranschen och it-sektorn i lika stor utsträckning drivs av kvinnor såväl som män.
frs · H412433 · 2016-12-14 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:433 av (M) Nya siffror från har frågat mig om jag ämnar vidta några åtgärder med anledning av de nya siffror som presenterat. Att det till kommit ett stort antal asylsökande har inte undgått mig. Till följd av det stora antalet asylsökande som sökt sig till behöver också ett stort antal ärenden hanteras och avgöras. Bara räknar med att avgöra 108 000 ärenden. Detta är fler avgjorda ärenden under ett kalenderår än . De åtgärder som regeringen har vidtagit, däribland tillfälliga ID- och gränskontroller, och den nya tillfälliga asyllagstiftningen, har tillsammans politiska förändringar i andra länder och inom EU gjort att färre personer nu söker asyl i . Dessutom har kommuner, landsting och tillförts ökade medel för att kunna ta emot de asylsökande som redan har kommit till . En regering måste alltid vara beredd att kunna vidta de åtgärder som krävs. Dock är de siffror som hänvisar till inga nya siffror utan redan kända fakta och inget som föranleder regeringen att vidta ytterligare åtgärder än de som redan genomförts och planeras för.
frs · H412434 · 2016-12-13 00:00:00 — Dnr N2016/07558/MRT Svar på fråga 2016/17:434 av (M) Självkörande bilar har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att göra det lagligt och möjligt att använda självstyrande och självkörande fordon. Utvecklingen inom transportområdet när det gäller smart mobilitet och transportlösningar går snabbt. Det gäller även teknik för uppkopplade och helt eller delvis självkörande fordon. Som infrastrukturminister följer jag därför utvecklingen med stort intresse, både inom och utom landet, när det gäller uppkopplade och självkörande fordon. Utvecklingen när det gäller mobilitet och uppkopplade och autonoma fordon, och de möjligheter och utmaningar det för med sig, återkommer ofta i internationella möten och sammanhang. När det gäller försök med självkörande fordon finns det redan långtgående möjligheter att genomföra försök med ny teknik i fordon genom undantag från de tekniska kraven. Det finns dock ett behov av att se över och anpassa reglerna utifrån bland annat data- och trafiksäkerhet, kameraövervakning, integritet och frågor om ansvar och gällande trafikregler. tillsatte regeringen därför en utredning som ska analysera om och hur reglerna behöver anpassas för självkörande fordon. Syftet är att skapa bättre rättsliga förutsättningar för försök med och introduktion av sådana fordon i allmän trafik. Utredningen har redovisat sina förslag när det gäller att underlätta för försök med självkörande fordon . Utredningens förslag har remitterats och bereds inom regeringen. Utredningens arbete fortsätter nu med förslag för att underlätta en introduktion av självkörande fordon i allmän trafik och ska slutredovisa sitt arbete senast . Regeringen arbetar även intensivt internationellt inom FN:s arbetsgrupper och inom EU för att det ska ske en anpassning av regelverken som möjliggör och underlättar försök med och en introduktion av uppkopplade och självkörande system i fordon och avancerad förarstödjande teknik. Mycket sker när det gäller uppkoppling, där EU bl.a. antog en C-ITS-strategi . När det gäller regelförändringar och ansvarsfrågor har ett nära samarbete med likasinnade länder inom EU på flera fronter. Under ordförandeskap i EU arbetade exempelvis i en grupp länder med den Amsterdamdeklaration om uppkopplade och självkörande fordon som antogs av det informella transportministermötet i . Detta arbete utgör nu en plattform för EU:s fortsatta inriktning när det gäller självkörande fordon och kommer att följas upp .
frs · H412435 · 2016-12-14 00:00:00 — Dnr Ju2016/08748/ Svar på fråga 2016/17:435 av Boriana (M) Utvisningar av arbetskraftsinvandrare Boriana har frågat mig vilka åtgärder regeringen avser att vidta för att förhindra att arbetskraftsinvandrare som bor och arbetar i utvisas på grund av bagatellartade misstag av deras arbetsgivare eller fel begångna av . En väl fungerande kompetensförsörjning är viktig för svenska företag och för som kunskapsnation. behöver ett system för arbetskraftsinvandring som möter de behov som finns av att rekrytera kompetens utomlands, som utländska arbetstagare skyddas mot utnyttjande. Det är viktigt att reglerna är förutsägbara och tydliga, så att fel inte uppstår. är det viktigt att inte ha regler som leder till lönedumpning eller som underlättar för oseriösa arbetsgivare att fuska med anställningsvillkoren. Det kan emellertid vara svårt att dra gränsen mellan mindre misstag och medvetet fusk. Det ska vara lätt att göra rätt, men jag är inte beredd att avvika från den grundläggande principen att arbetskraftsinvandring ska ske under goda villkor. Boriana Åbergs fråga handlar om enskilda fall som till viss del går att härleda till Migrationsöverdomstolens två domar där man slagit fast att ett förlängt arbetstillstånd inte bör beviljas om villkoren för uppehållstillstånd inte har varit uppfyllda under den tidigare tillståndsperioden. Domstolen menar att en annan ordning skulle leda till att legitimiteten för hela systemet minskar. Det är som fattar beslut om arbetstillstånd. Som minister varken kan eller får jag uttala mig i enskilda ärenden. Jag kan och får inte heller ingripa i eller försöka påverka hur en myndighet eller domstol hanterar enskilda ärenden. Regeringen har tillsatt en utredning som bland annat ska föreslå åtgärder som syftar till att stärka arbetskraftsinvandrares ställning på arbetsmarknaden. Utredningen väntas bland annat presentera förslag på åtgärder som kan förebygga att de situationer vi sett uppkommer. Uppdraget kommer att redovisas .
frs · H412436 · 2016-12-14 00:00:00 — Dnr S2016/07492/SF Svar på fråga 2016/17:436 av (M) Psykisk ohälsa bland kvinnor har frågat mig vad jag och regeringen avser att vidta för åtgärder för att minska den sjukfrånvaro bland kvinnor som ha sin grund i psykisk ohälsa. En prioriterad uppgift för mig och regeringen har varit att hejda den ökande sjukfrånvaron som till stor del beror på ökad psykisk ohälsa bland kvinnor. För att möta detta krävs åtgärder på många olika områden. Regeringen har ett brett åtgärdsprogram som börjar ge resultat. Antalet nya sjukfall ökar inte längre och de sjukfall som påbörjas på grund av psykiatriska diagnoser avslutas tidigare. För mig är det nu viktigt att följa upp och när det behövs utveckla åtgärdsprogrammet. Forskningen visar att arbetsplatsnära insatser förkortar sjukfrånvaron på grund av psykisk ohälsa. En viktig del i åtgärdsprogrammet är att säkerställa att insatser vidtas på arbetsplatserna tidigt när en anställd drabbas av psykisk ohälsa. När det är möjligt bör insatser vidtas redan innan en sjukskrivning är aktuell. Regeringen tror på den svenska modellen och har därför erbjudit parterna på arbetsmarknaden att komma överens om åtgärder för att minska sjukfrånvaron på arbetsplatserna. Parterna har inkommit med en för respektive sektor partsgemensam avsiktsförklaring. Min bedömning är att de aviserade åtgärderna kommer att förbättra anställdas möjligheter att återgå i arbete. Dessutom kommer den psykosociala arbetsmiljön bli bättre. Vi kommer att få friskare arbetsplatser som inte genererar sjukskrivningar. Glädjande är att den kommunala och landstingskommunala sektorn har kommit särskilt långt i sin planering. Det är inom denna sektor som en stor del av de kvinnor som är sjukskrivna på grund av psykisk ohälsa har sin anställning. För regeringen är det särskilt viktigt att åtgärder vidtas för ett hållbart arbetsliv innan en sjukskrivning behöver bli aktuell. De nya föreskrifterna från om organisatorisk och social arbetsmiljö kommer att vara ett verktyg för att förebygga sociala och organisatoriska arbetsmiljörisker och att tydliggöra ansvaret för dessa frågor. Parterna har i det dialogforum för arbetsmiljö som ordnas av Arbetsmarkandsdepartementet bekräftat bilden av att det blivit ökat fokus på dessa frågor i och med de nya föreskrifterna. Ett arbete har också inletts inom med att se över hur rehabiliteringsinsatser för individer kan stärkas inom ramen för rehabiliteringskedjan. Som jag nämnde så har regeringens breda ansats redan fått effekt på sjukfrånvarons utveckling. prognoser visar att det finns goda förutsättningar för att nå de mål som regeringen har fastställt för sjukpenningtalet . Jag nöjer mig dock inte med det. Min målsättning är att vi får friskare arbetsplatser och en låg och stabil sjukfrånvaro . Detta är fullt möjligt att åstadkomma med de åtgärder som regeringen vidtar och det arbete som bedrivs av arbetsmarknadens parter.
frs · H412437 · 2016-12-14 00:00:00 — Dnr Ju2016/08749/ Svar på fråga 2016/17:437 av (M) Det svensk–afghanska återtagandeavtalet har frågat mig vad jag och regeringen gör för att säkerställa att det svensk–afghanska återtagandeavtalet, i likhet med vad som gäller för det finsk–afghanska, tillämpas mellan och . har en folkrättslig skyldighet att återta egna medborgare som har avvisats eller utvisats från . Den skyldigheten gäller oaktat ett eventuellt återtagandeavtal. Det samförståndsavtal som har ingått med trädde ikraft vid undertecknandet . Det syftar till att i praktiken underlätta samarbetet kring fullgörandet av existerande förpliktelser. har drygt 800 afghaner återvänt till . Den afghanska regeringen har inte meddelat att avtalet inte längre skulle vara ikraft. Regeringen upprätthåller en löpande dialog med den afghanska regeringen i syfte att kunna genomföra återvändanden från och för att diskutera frågor som rör samförståndsavtalet.
frs · H412438 · 2016-12-13 00:00:00 — Dnr N2016/07554/TIF Svar på fråga 2016/17:438 av (S) Banarbete – har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att banarbetet mellan Lilleström och Kongsvinger ska innebära en så liten störning som möjligt för persontrafiken mellan och samt om jag avser att ha en dialog med den norska infrastrukturministern om detta. Det är glädjande att kunna konstatera att har lyckats etablera en mycket framgångsrik tågförbindelse mellan –. Jag håller med om att det är viktigt att banarbeten planeras och genomförs så att de stör den trafik som använder banan så lite som möjligt. Detta gäller såväl person- som godstrafiken. Jag har haft dialog med den norska infrastrukturministern angående de planerade banarbetena. Jag betonade då vikten av bra tågförbindelser mellan våra huvudstäder och att jag känner oro för den viktiga trafiken mellan och samt att jag hoppas att kan hitta en bra lösning.
frs · H412439 · 2016-12-14 00:00:00 — Dnr N2016/07557/SK Svar på fråga 2016/17:439 Ersättningsnivån vid naturvårdsinskränkning i fjällnära skog av (M) har frågat mig hur jag säkerställer att markägare i fjällnära skog vid naturvårdsinskränkning inte får sämre ersättningsnivåer och behandlas annorlunda än markägare i övriga landet. I fjällnära skog får avverkning inte ske utan tillstånd. Tillstånd får inte ges om avverkningen är oförenlig med intressen som är av väsentlig betydelse för naturvården eller kulturmiljövården. Om tillstånd till avverkning i fjällnära skog nekas eller villkoras med hänvisning till skogsvårdslagen, kan rätt till ersättning prövas enligt . Rätt till ersättning gäller när pågående markanvändning avsevärt försvåras. har uppmärksammat att det bland annat finns skäl att utreda i hur stor utsträckning rådigheten över fastigheter påverkas när avslår en ansökan om tillstånd med stöd av 18 § i skogsvårdslagen. Bland annat har diskuterat frågan med Kammarkollegiet, den myndighet som företräder staten i mål om ersättning vid intrång i pågående markanvändning där markägare och stat inte kommit överens. Det här innebär också att, som nu utreder frågan, handläggning av övriga ärenden och utbetalning av eventuell ersättning kommer att fördröjas. Jag har stor förståelse för den frustration det kan orsaka hos de skogsägare som drabbas. Jag är förhindrad att kommentera myndighetens handläggning i enskilda ärenden.
frs · H412440 · 2016-12-14 00:00:00 — Dnr N2016/07560/SUBT Svar på fråga 2016/17:440 av (SD) Lantmäteriets handläggningstider har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att Lantmäteriet på ett bättre sätt ska kunna genomföra sitt förrättningsuppdrag. Både jag och Lantmäteriet är väl medvetna om problemet med långa handläggningstider och tar det på största allvar. Det är en fråga som jag kontinuerligt följer och diskuterar med myndigheten. Jag har också diskuterat den med företrädare för kommuner som upplever situationen som besvärlig. En orsak till problemen är den brist på utbildade lantmätare som råder inom hela samhällsbyggnadsområdet genom den generationsväxling som pågått under . Det utbildas relativt sett få lantmätare och konkurrensen om erfarna ingenjörer med lantmäteribakgrund är hård. Det drabbar inte bara Lantmäteriet utan alla aktörer inom samhällsbyggnadsområdet. Lantmäteriet har vidtagit åtgärder för att hantera problemet med långa handläggningstider. Verksamheten organiseras bl.a. så att lantmäteriför-rättningar ska kunna handläggas var som helst i landet för att på så sätt utjämna den från tid till annan ojämna belastningen på olika kontor och för att utnyttja den lantmätarkompetens som finns, på ett effektivt sätt. Myndigheten har även satt in åtgärder för att avsluta äldre ärenden. Dessa åtgärder väntas ge positiva effekter på handläggningstiderna. Som en del i att komma till rätta med resursproblemet har lantmäteriområdet särskilt pekats ut i ett uppdrag till statliga samordnare med uppgift att se över behovet av åtgärder för att säkerställa tillräcklig arbetskraftskapacitet inom byggbranschen. I uppdraget ingår även att se över behovet av åtgärder för att säkerställa att utbudet av arbetskraft inom byggbranschen motsvarar den förväntade efterfrågan . Uppdraget ska redovisas till .