ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H3111086 · 2016-04-11 00:00:00 — Fråga 2015/16:1086 Den oroande utvecklingen i av (KD) till Statsrådet (MP) Situationen i har snabbt försämrats. Allteftersom regimen antagit vagt formulerade lagar för att tysta regimkritiker och allmänhetens missnöje blir läget allt värre. Ändringar av lagen om uppvigling har fått EU:s utrikestjänst att reagera, och som en följd antog resolutionen resolution av om (2015/3018), i vilken ledamöterna uttrycker oro över den kraftiga ökningen av antalet personer som åtalats eller gripits enligt lagen om uppvigling och uppmanar de malaysiska myndigheterna att upphäva lagen och se till att all lagstiftning är i enlighet med internationella normer om yttrande- och föreningsfrihet och skydd för de mänskliga rättigheterna. Enbart med stöd av lagen om uppvigling har minst 78 personer blivit föremål för utredningar eller åtal . Senast straffades sex studenter vid för att ha hållit en presskonferens utan tillåtelse. Vid presskonferensen krävde studenterna ett tillbakadragande av lagen om uppvigling. Detta är bara ett fall av många där detta universitet, genom att tillämpa landets repressiva lagar, hindrat studenter från att öppet debattera och diskutera ämnen såsom mänskliga rättigheter. Snaran kring människorättsaktivister dras åt allt hårdare. Ett tv-team till australiensiska ABC fängslades och utvisades från när de spelade in en dokumentär om korruption i landet. Människorättsorganisationer har även rapporterat om gripande av en person som öppet kritiserat premiärministern på Facebook. Hbtq-personer i lever under ständiga hot och utsätts för politisk hets, godtyckliga gripanden, fysiska och sexuella angrepp, fängslanden och andra övergrepp. Som hbtq-person kan man fällas för brott mot sodomilagen. En människorättsaktivist som fått utstå denna förföljelse är oppositionsledaren . Han har vid upprepade tillfällen anklagats och dömts i enlighet med landets sodomilagar i politiskt motiverade processer som långt ifrån uppfyllt internationella normer för rättvisa rättegångar. Detta är några exempel på kraftigt försämrade, och i vissa fall den totala avsaknaden av, mänskliga rättigheter i dagens . Till detta kommer allvarliga misstankar om korruption. är en av största handelspartner i . Handeln mellan och uppgick till ca 2014, och har bidragit med till i bistånd . Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vad gör statsrådet utifrån roll i för att stoppa denna katastrofala utveckling där människor allt oftare fängslas godtyckligt, där oppositionen tystas, repressionen ökar och allvarliga misstankar om korruption sopas under mattan?
fr · H3111087 · 2016-04-11 00:00:00 — Fråga 2015/16:1087 Organiserade högerextrema mobbar av (V) till Statsrådet (S) har organiserade högerextrema mobbar dragit fram på flera platser i . De kallar sig Soldiers of , en organisation som bildades i av en ökänd nazist. Även i har gruppen tydliga högerextrema kopplingar. har visat att flera av medlemmarna i Soldiers of är dömda för brott. Bland annat finns i deras led personer som är dömda för attacken mot en antirasistisk manifestation i . Soldiers of säger sig vilja skapa trygghet, men har uppenbarligen det rakt motsatta syftet. De vill sprida rädsla och otrygghet hos alla som inte passar in i det högerextrema idealsamhället, oavsett om det handlar om invandrade, hbtq-personer, feministiska aktivister eller aktiva inom arbetarrörelsen. drog mobben fram i , bland annat på och . Det var knappast slumpvis valda platser. På har och Röda Korset sina lokaler. På finns ett minnesmärke över de svenskar som stred mot fascismen i , och här har bland annat och sina lokaler. Lördagens mobb ger en obehaglig déjà vu-känsla från historia. demonstrerade nazister på . Då som resulterade det i starka folkliga motreaktioner och bråk. Jag vill med anledning av det inträffade fråga statsrådet: Vilka initiativ avser statsrådet att vidta för att förhindra att organiserade högerextrema mobbar som Soldiers of tillåts sprida oro och rädsla på våra gator?
fr · H3111088 · 2016-04-11 00:00:00 — Fråga 2015/16:1088 Sfi-lärare av (M) till Statsrådet (S) Antalet personer som behöver lära sig svenska både inom sfi och på ankomstboenden ökar nu snabbt. Bara har antalet som behöver sfi fördubblats. För att på riktigt ska vara ett öppet land behöver de som kommer hit få en riktig möjlighet att bli en del av det svenska samhället, tala språket och få ett jobb. Regeringen har föreslagit satsningar och insatser 2015 i syfte att ge kompetensutveckling och behörighet till redan undervisande lärare, men också för att locka fler till yrket. Men hur ska det ske och, framför allt, hur ska det lyckas? Jo, ska utforma en kampanj. Vem som helst borde förstå att det inte räcker. Vi behöver inte heller gissa att detta inte kommer att fungera, utan vi ser redan nu att det inte har fungerat. På flera orter i framför allt norra står platserna tomma. Det kan alltså inte handla om reklam. Ministern har vidare nämnt att regeringen vill satsa på sfi-lärare genom lärarlönelyftet, en satsning som inte går sfi-lärarna till del. Tvärtom riskerar detta att få den effekten att studenter som står i valet och kvalet kring ämnesinriktning nu väljer bort sfi till förmån för svenska. Min fråga till statsrådet är därför: Hur avser statsrådet att säkerställa att fler utbildar sig till sfi-lärare?
fr · H3111089 · 2016-04-11 00:00:00 — Fråga 2015/16:1089 Hot mot skolan av (M) till Utbildningsminister (MP) Händelserna i och skolhoten i tyder på att det finns en ny sorts kriminalitet i . Elever och personal utsätts tyvärr i större utsträckning än tidigare för allvarliga hot och brott. Vi måste se till att människor kan vistas i skolan och på arbetet utan att behöva vara rädda. vill därför bland annat öka antalet poliser. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utbildningsminister hur han och regeringen arbetar för att säkerställa att all personal och alla elever känner sig trygga när de vistas i skolan.
fr · H3111090 · 2016-04-12 00:00:00 — Fråga 2015/16:1090 Kostsamma vattenanslutningar av (KD) till Klimat- och miljöminister (MP) Ingen vill i onödan faktureras flera hundratusen i avloppskostnader. Ändå är lagen om allmänna vattentjänster () den bittra orsaken till att människor, trots godkänt vatten och avlopp (va), i storstädernas kranskommuner tvingas utöka sina banklån eller måste sälja sitt älskade lantställe eller hus för att betala anslutningsavgifter för kommunalt va. Enligt utredningen som föregick lagen fanns utrymme för att fastighetsägare, när det bedömdes lämpligt, själva ansvarade för vatten och avlopp (va) enskilt eller tillsammans med andra i samfällighetslösningar. Utanför tätorterna är det oftast det mest fördelaktiga alternativet ur teknisk, miljömässig och ekonomisk synpunkt för alla parter. Tyvärr har rättspraxis, med anledning av , utvecklats på ett sådant sätt att det i byar på landsbygden alltid blir kommunens skyldighet att tillhandahålla vatten och avlopp. Detta trots att det ger orimliga kostnader för enskilda fastighetsägare och va-kollektiv, utan att det innebär en miljömässig förbättring jämfört med alternativen. krockar de lagar som hanterar va med varandra rent juridiskt. Även om man som fastighetsägare har godkänt enskilt va i enlighet med eller en godkänd samfälld va-anläggning tillsammans med sina grannar i enlighet med anläggningslagen, tvingas kommunen överta ansvaret för vatten och avlopp för den händelse att man bor i så kallad samlad bebyggelse. Definitionen av samlad bebyggelse har enligt rättspraxis utvecklats till att bli ungefär 15 hus. Följden blir att fler småhusägare alldeles i onödan tvingas ansluta sig till kommunalt va, med konsekvensen att kommun, va-kollektiv och enskilda fastighetsägare alla förlorar ekonomiskt och att anslutningsavgifter och brukningsavgifter för va kommer att öka kraftigt. Som exempel kan nämnas kommun där brukningsavgiften bedöms öka och anslutningsavgiften kommande åttaårsperiod. Ett annat exempel är kommun, vars befolkningstillväxt 2015 var högst i landet, där man trots stor önskan om att växa utanför tätorten helt stoppat nybyggnation av småhus på landsbygden på grund av de orimliga kostnader dagens va-lagstiftning medför. Jag har ställt en skriftlig fråga till ministern (2014/15:572) och lyft problemen med kostsamma vattenanslutningar. I svaret på frågan tillerkänner inte ministern att dagens rättspraxis gör kommunalt va till det enda alternativet. ser därför inte något som hindrar en fastighetsägare att ansöka hos kommunen om tillstånd till en egen lösning. Men om regeringen menar allvar med att det behöver byggas mer och om man även vill att det ska byggas utanför tätorterna behöver va-lagstiftningen ändras. Problemet föranleder mig att fråga klimat- och miljöministern: Avser ministern att ta några initiativ till att förändra lagstiftningen på området?
fr · H3111092 · 2016-04-12 00:00:00 — Fråga 2015/16:1092 Översyn av direktiven för AP-fondernas innehav av (V) till Statsrådet (MP) rapporterades att företaget tänker lägga ned sin produktion av djupfrysta färdigrätter och grönsaker i , och 450 människor har redan varslats. Detta trots att fabriken är välskött och går med vinst. Det är det brittiska bolaget som ägt Findus som trots det väljer att lägga ned produktionen. Det går inte att tolka på något annat vis än att man vill göra sig av med konkurrens. Första AP-fonden är genom ett stort aktieinnehav i riskkapitalbolaget Holding en del av ägarstrukturen bakom . Pensionsfonden, som säger sig jobba aktivt med ägarstyrning, beskriver sin värdegrund med orden ”professionalism, engagemang och långsiktighet”. I sin årsredovisning skriver man: ”Långsiktighet sätter sin prägel på hela vår verksamhet. Som långsiktig investerare är fokus på hållbart värdeskapande en naturlig del. Hållbart värdeskapande genomsyrar hela vår förvaltning och inkluderar alla tillgångsslag i vår portfölj.” Genom sitt ägande i Holdning och därmed ger Första AP-fonden sitt tysta medgivande till nedläggningen av lönsam, och för bygden mycket viktig, produktion. Det står i direkt strid med målsättningen om långsiktiga investeringar och hållbart engagemang. AP-fonderna bör användas aktivt och ta ett långsiktigt ägaransvar som bryter av mot den snäva vinstmaximering som präglar de enskilda ägarintressena. Ett starkt svenskt näringsliv förutsätter en aktiv och målmedveten näringspolitik. AP-fondsmedlen skulle i större utsträckning än kunna utnyttjas för att möjliggöra en sådan näringspolitik. Det förutsätter dock att fonderna genom sitt ägande inte bidrar till nedläggning av lönsamma företag och till utarmning av svensk industri. Att AP-fonderna, som inte ska ta näringspolitisk eller samhällsekonomisk hänsyn i sina placeringar, möjliggör att våra gemensamma pensionspengar används för lägga hinder för svensk industri är inte acceptabelt. Det är uppenbart att reglerna för AP-fondernas aktieinnehav måste ses över. Fonderna ska inte bidra till att oseriösa, spekulativa företag lägger ned eller flyttar ut lönsam och välskött produktion. Jag vill därför fråga statsrådet : Avser statsrådet att vidta några åtgärder för att direktiven för AP-fondernas innehav ska ses över, i syfte att hindra ägande och investeringar i företag som lägger ned eller flyttar ut lönsam och välskött produktion ur landet?
fr · H3111093 · 2016-04-12 00:00:00 — Fråga 2015/16:1093 AP-fondernas verksamhet av (C) till Statsrådet (MP) AP-fonderna har ett av samhällets viktigaste uppdrag. De förvaltar kapitalet för våra allmänna pensioner och bidrar med sin verksamhet positivt till den långsiktiga finansieringen av inkomstpensionssystemet. Det svenska pensionssystemet hyllas internationellt , och det är något vi ska vara stolta över. Det är av stor vikt att AP-fondernas verksamhet bedrivs på affärsmässiga grunder med nuvarande och framtida pensionärers intresse framför ögonen. har den så kallade pensionsgruppen ställt sig bakom nya regler för AP-fonderna, som bland annat innebär att ambitionsnivån när det gäller ansvarsfullt ägande förstärks. Genom medier har det uppdagats att Andra och förbereder en försäljning av fastighetsbolaget och det finns även bekräftelse från ett intresserat företag att de utvärderar ett eventuellt bud. har det spekulerats i en eventuell börsintroduktion av . Av spridda medieuppgifter går det att läsa sig till att så inte verkar vara fallet utan att en direktförsäljning till annat företag är det som AP-fonderna planerar. Om en AP-fond säljer ett innehav ska det enligt nuvarande direktiv inte spela någon roll om det sker via exempelvis en börsintroduktion eller direkt till ett annat företag. Huvudsaken är att en försäljning genomförs som ger bästa möjliga avkastning enligt rådande regelverk. En förutsättning för att kunna få bästa möjliga avkastning är inte bara att utvärdera om försäljning ska ske via börsintroduktion eller direkt försäljning till ett eller flera andra företag. Det är också att det finns en för de iblandade parterna transparent process där alla intressenter får samma information och lika förutsättningar att lägga ett eventuellt bud. Endast så kan AP-fonderna få bästa möjliga avkastning. Mot bakgrund av ovanstående skulle jag vilja fråga statsrådet : Kan statsrådet garantera att de försäljningar av tillgångar som AP-fonderna genomför innebär att alla intresserade köpare får samma information och samma förutsättningar för att kunna lägga ett bud?
fr · H3111094 · 2016-04-11 00:00:00 — Fråga 2015/16:1094 Sämre resultat i matematik av (M) till Utbildningsminister (MP) har svenska grundskoleelevers matematikkunskaper försämrats. Grundläggande kunskaper i matematik är helt nödvändiga för många människors vardagsliv och möjligheter på arbetsmarknaden. Undervisningstiden är inte tillräcklig för att elevernas resultat ska bli bättre. Detta blir tydligt inte minst när vi jämför antal timmar svenska elever lägger ned på matematik med andra länder och studenter. Därför vill att undervisningstiden utökas med för samtliga elever i årskurs 7 till 9. Hur vill ministern öka högstadieelevers matematikkunskaper?
fr · H3111095 · 2016-04-11 00:00:00 — Fråga 2015/16:1095 Sämre resultat i matematik och läsning av (M) till Utbildningsminister (MP) har svenska grundskoleelevers matematikkunskaper försämrats. Grundläggande kunskaper i matematik är helt nödvändiga för många människors vardagsliv och möjligheter på arbetsmarknaden. Undervisningstiden är inte tillräcklig för att elevernas resultat ska bli bättre. Detta blir tydligt inte minst när vi jämför antal timmar svenska elever lägger på matematik med andra länder och studenter. Därför vill att undervisningstiden utökas med för elever i mellan- och högstadiet. Regeringen och är överens om att öka undervisningstimmarna i matematik, vilket är bra. Ministern säger själv att: ”Matematiken behöver stärkas i skolan. Både för elever som behöver mer tid för att nå kunskapskraven och för elever som med mer tid kan nå mycket längre.” Trots beslut i riksdag om att införa fler undervisningstimmar i matematik även i högstadiet har regeringen inte genomfört detta. Tror ministern att ökad undervisningstid hjälper elever att nå kunskapskraven även i mellan- och högstadiet?
fr · H3111096 · 2016-04-11 00:00:00 — Fråga 2015/16:1096 Tillgängliggörande av forskning i skolan av (M) till Utbildningsminister (MP) Forskning visar att barn som arbetar med både tallinjen och arbetsminnet för att lära sig matematik får förståelse för matematiken både lättare och snabbare. , professor i neurovetenskap, KI, har bland annat studerat detta på totalt 650 sexåringar i samarbete med flertalet skolor i . Barnen har per dag under åtta fått använda sig av en Ipad var för att spela Graphogame, som finns med tillhörande lärarbeskrivning, för att lära sig matematik på ett förståeligare sätt. Den forskning som finns och uppföljningen av det visar att detta ger en markant förbättring av matematikkunskaperna i förhållande till andra åtgärder såsom mindre klasser och bättre lärare. Detta har resulterat i att man i har infört programmet nationellt så att alla sexåringar i hela får ta del av det. Tillsammans med har projektet även startat i och , och liknande projekt är på gång även i och . Med anledning av detta skulle jag vilja fråga utbildningsminister vad han avser att göra för att framgångsrik forskning likt denna projekt ska nå klassrum och elever i .
fr · H3111097 · 2016-04-11 00:00:00 — Fråga 2015/16:1097 Obligatorisk praktik av (M) till Utbildningsminister (MP) Alltför många elever ångrar sitt programval på gymnasiet och högskolan. Obligatorisk praktik i högstadiet skulle kunna ändra på detta. Att få praktisera på ett gymnasieprogram kan ge elever en bättre bild av hur programmet fungerar och på så sätt minska risken för att elever blir missnöjda med sitt val. Obligatorisk praktik gör att ingen elev behöver gissa sig till ett passande program och riskera att välja fel. Många elever har svårt att sätta sig in i hur de vill att deras framtida arbetsliv ska vara. är gymnasievalet ett viktigt steg i vägen mot ett framtida yrke. Praktik är ett bra sätt att ge elever inblick i hur arbetslivet fungerar och vart gymnasieprogrammen leder, och därför bör praktik vara obligatorisk i . Denna praktik bör dessutom möjliggöra för elever i att praktisera på en gymnasieutbildning i stället för på en arbetsplats, och detta då många arbetsplatser av säkerhetsskäl inte kan ta emot praktikanter. Allt fler kommuner erbjuder inte längre praktik av just säkerhets- och arbetsmiljöskäl. Praktik på gymnasieprogram kan ändra på detta. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utbildningsminister : Vad avser ministern att göra för att fler elever ska få möjlighet att genomföra praktik i högstadiet?
fr · H3111098 · 2016-04-12 00:00:00 — Fråga 2015/16:1098 Kostnader som tillfälliga id-kontroller medför för av (M) till Statsrådet (S) Sydsvenska har i en nyligen framtagen undersökning visat att de tillfälliga id-kontroller som införts i kan leda till en total kostnad på 1,5 miljarder för hela regionen. Dubbelkontrollen på stationen i Hyllie har medfört ökat krångel och ökade förseningar, vilket påverkar inte minst pendlarnas vardag på ett mycket negativt sätt. Regeringen har inte själv kunnat prestera något bakgrundsmaterial om eventuella merkostnader för inför beslutet om och tillämpningen av id-kontrollerna, trots många tidigare ställda frågor. Den nordiska samarbetsministern kommentar med anledning av handelskammarens beräkning ger uttryck för tvivel. Enligt medieuppgifter var statsrådets kommentar: ”Jag har sett slutsatsen att gränskontrollerna skulle kosta . Det låter som en hög siffra. Resonemanget bygger på många antaganden.” Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Kommer statsrådet att verka för att regeringen ska ta fram en uträkning för vilka kostnader de tillfälliga id-kontrollerna medför för ?
fr · H3111099 · 2016-04-12 00:00:00 — Fråga 2015/16:1099 Juridiskt regelverk för att svenska id-kontroller ska kunna utföras i av (M) till Statsrådet (S) Inrikesminister har enligt medieuppgifter besökt för att bekanta sig med läget med anledning av de förseningar och det krångel som uppstått genom införandet av tillfälliga id-kontroller. Ända sedan de nya passkontrollerna var på plats har regeringen uppvaktats för att den ska förmås att ändra tillämpningen så att det inte behövs en kraftigt försenande dubbelkontroll i Hyllie. Ett starkt framfört önskemål har varit att den svenska passkontrollen ska kunna utföras på på den danska sidan. öppnar , , för möjligheten att just genomföra bara en kontroll, och då på dansk sida. Enligt rapporteringen finns det också en svensk-dansk arbetsgrupp som ser över regelverken. Min anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att på något sätt lägga fram en tidsplan för när ett juridiskt regelverk som möjliggör att de tillfälliga svenska id-kontrollerna i utförs på den danska sidan ska finnas på plats?
fr · H3111100 · 2016-04-12 00:00:00 — Fråga 2015/16:1100 Vattenförsörjningen på av (M) till Klimat- och miljöminister (MP) I stora delar av sydöstra har grundvattennivåerna legat långt under de normala, och på många håll rapporteras det om rekordlåga nivåer. tillhör de områden som är allra mest utsatta när grundvattenmagasinen inte är tillräckligt påfyllda. Kommer det inte ordentligt med regn riskerar stora delar av befolkningen att drabbas av vattenbrist. Hushåll och företag som tar vatten från grunda, grävda brunnar riskerar att få in saltvatten i brunnarna. Inte minst gäller det i områden med långa kuststräckor, som exempelvis . Under pågående klimatförändringar står inför stora utmaningar när det gäller frågor som på olika sätt rör vatten. Ofta hamnar diskussionen i hur man ska skydda de områden som påverkas av höjda vattennivåer, medan de som riskerar att drabbas av långvarig vattenbrist hamnar i skymundan. På kort sikt går det inte att påverka grundvattennivåerna på olika håll i landet, men det finns andra sätt att förbättra tillgången på vatten. Den planerade vattenledningen från läns fastland till är en viktig del, men genom ett mer aktivt arbete kan man också hitta fler lokala vattenkällor i de områden där vattentillgången är bristfällig. Med anledning av ovanstående vill jag fråga klimat- och miljöminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att bidra till att säkra vattenförsörjningen i de områden i landet som riskerar att drabbas av vattenbrist?
fr · H3111101 · 2016-04-12 00:00:00 — Fråga 2015/16:1101 Sänkta arbetsgivaravgifter för fler jobb av (M) till Finansminister (S) Regeringen har remitterat ett förslag om att göra det lättare för egenföretagare att göra sin första anställning. Genom att föreslå sänkt arbetsgivaravgift för den första anställda är förhoppningen att fler ska våga ta steget att anställa. De nya reglerna är tänkta att träda i kraft och ska gälla till och med . Förslaget innebär att enskilda näringsidkare som inte har haft någon anställd och som anställer en person efter bara ska betala ålderspensionsavgiften på ersättningen till den anställde . Det är glädjande att se att regeringen nu verkar ha insett att det finns ett samband mellan lägre arbetsgivaravgifter och fler jobb, detta trots att man så sent som avskaffade nedsättningen av arbetsgivaravgifterna för unga som den tidigare alliansregeringen införde och vars syfte just var att göra det enklare och billigare att anställa. Dessutom har den nuvarande regeringen försvårat ytterligare för småföretagare genom att till exempel försämra RUT-avdraget. Vi vet att drygt fyra av fem nya jobb skapas i just små företag. Regeringens nuvarande förslag är dock enbart inriktat på enskilda näringsidkare, som visserligen anställer i lägre omfattning, men finns det en stor potential även hos övriga småföretagare att skapa fler nya jobb. Att ha en anställd i en enskild firma är heller inte helt oproblematiskt, då man också är personligt ansvarig för företagets alla åtaganden, inklusive anställda. Mot bakgrund av ovanstående är min fråga till finansminister : Avser ministern att vidta några åtgärder för att göra det möjligt även för andra företagsformer som till exempel aktiebolag att få ta del av de sänkta arbetsgivaravgifterna och därmed kunna anställa fler?
fr · H3111102 · 2016-04-13 00:00:00 — Fråga 2015/16:1102 Hastigheter vid bärgning av fordon av (M) till Statsrådet (S) Trafikolyckor och fordonshaverier kräver ofta att ett eller flera fordon behöver bärgas bort från olycksplatsen. Det ska ske så snabbt och smidigt som möjligt då stillastående fordon utgör en trafikfara och riskerar att stoppa upp övrig trafik på den berörda vägsträckan. är det inte tillåtet för en bärgningsbil att transportera fordon i högre hastigheter än . Ofta måste transporten ske på vägar med betydligt högre tillåten hastighet än så, vilket gör att bärgningsbilen kan utgöra en trafikfara. Trots att bärgningsbilarnas fordon blivit allt bättre har inte regelverket förändrats. I länder som , och är det tillåtet att köra betydligt snabbare än med en lastad bärgningsbil. föreslog Transportstyrelsen att reglerna skulle ändras och att skulle bli den högsta tillåtna hastigheten. Med anledningen av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Tänker statsrådet ta några initiativ för att förändra den högsta tillåtna hastigheten för bärgning av fordon?