ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H411407 · 2016-11-30 00:00:00 — Fråga 2016/17:407 Påverkansarbete inom EU av (M) till Finansminister (S) Regeringen har backat från sitt tidigare beslut och sänkt den energiskatt på solel som regeringen själv införde. När regeringen införde skatten hävdades att detta var för att möta krav från . För att helt ta bort skatten på solel ska regeringen nu inleda ett påverkansarbete inom EU i syfte att ändra regelverk och system. kom en utredning om att införa en finansskatt. Även denna skatt har motiverats av att den införs för att finanssektorn har en skattemässig fördel genom att moms inte läggs på dessa tjänster. Detta beror på EU:s momsdirektiv. Efter att ett flertal länder har valt att lägga skatt på finanssektorn skulle man i stället kunna se över momsdirektivet. Men det kräver ett påverkansarbete inom EU. Momsen på digitala böcker är , medan alla andra bokformat har 6 procents moms i . Även här är det EU-lagstiftningen som styr vilka varor och tjänster som medlemsländerna får ha reducerad moms på. Det faktum att digitala böcker har högre moms än alla andra bokformat påverkar förstås konsumentpriset och bidrar till att försvåra för det digitala formatet att få fäste på den svenska bokmarknaden. För att sänka momsen på e-böcker krävs ett påverkansarbete inom EU. Det ovan nämnda är några exempel bland flera där styr vårt skattesystem. Vi behöver skapa ett företagsklimat där jobb och företag kan växa. Regeringen har sagt att den vill att ska ha lägst arbetslöshet i EU . Om regeringen menar allvar med detta måste det bli mindre regelkrångel och minskade kostnader för alla viktiga företag och jobbskapare i landet. Det svenska skattesystemet behöver förändras på flera områden för att fler företag ska kunna växa och skapa fler jobb. Med anledning av ovanstående skulle jag vilja fråga finansminister följande: I vilka skattefrågor bedriver finansministern och regeringen, eller planerar finansministern och regeringen att bedriva, ett påverkansarbete för att ska tillåta det svenska skattesystemet att förändras?
fr · H411408 · 2016-11-30 00:00:00 — Fråga 2016/17:408 Ytterligare skärpning av vapenlagstiftningen av (M) till Statsrådet (S) Brottslighet kränker människors frihet och rätt till sin egendom. Brottslighet kan aldrig tolereras. De senaste cirka tio åren har fattat en rad viktiga beslut för att bekämpa allvarlig brottslighet. Fler poliser, skärpta straff för flera olika former av brott och särskilda satsningar mot grov och organiserad brottslighet är exempel på detta. har vi dessvärre sett en senfärdighet hos regeringen. Exempelvis föreslår regeringen inga nya poliser, trots en alltmer omfattande otrygghet. har stora problem med dödligt våld. I har det skett väldigt många skjutningar. Polisen vittnar om svårigheter att beivra brott i vissa områden, där parallella samhällsstrukturer vuxit fram. För att beivra brottsligheten behövs bland annat skärpt vapenlagstiftning. Vapenlagstiftningen har skärpts, men det är rimligt att göra ytterligare skärpningar. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Har statsrådet för avsikt att i närtid lämna förslag till om en skärpt vapenlagstiftning för att bättre kunna stävja grov och organiserad brottslighet?
fr · H411409 · 2016-11-30 00:00:00 — Fråga 2016/17:409 Återsändande av asylsökande till av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) skrev den på ett avtal med om återsändande av asylsökande som inte beviljats asyl. Då hade genomfört omkring 700 återsändanden av asylsökande, men allt pekar på att siffran bör bli betydligt högre, om allt går rätt till. Den afghanska regeringen såg då till att följa sina förpliktelser gentemot sina medborgare, men den har blivit överkörd av sitt parlament, som motsätter sig ett återtagande. Med anledning av detta bör den naturligtvis vidta åtgärder för att möjliggöra ett framtida återtagande. Jag vill därför fråga justitie- och migrationsministern: Vad avser ministern och regeringen att göra, och kan det bli aktuellt att dra in bistånd som ger till fram till dess att landet följer sina förpliktelser?
fr · H411411 · 2016-11-29 00:00:00 — Fråga 2016/17:411 Kommande anslag för polisen av (L) till Statsrådet (S) Det har kommit till vår kännedom inom Liberalerna att polisen nu påbörjar sina instruktioner till polisregionerna inför budget- och . Uppgifter från Region hävdar att polisen ska spara 2017, detta utöver uppgiften att får ett mindre anslag i kommande tilldelning. Uppgifterna kring besparingar och anpassning av kostnaderna har bekräftats av ekonomen vid Region , däremot inte den exakta summan. Mot bakgrund av den prekära och inte minst allvarliga situationen inom Region , i synnerhet situation med mord, skjutningar och kriminella gäng som begår grova brott och där handgranater blivit en del i de kriminellas verktyg, är vi särskilt angelägna om att informera oss om villkoren för polisen och i synnerhet i Region – dessa ekonomiska villkor avgörs ytterst i den budget som regeringen beslutar tilldela . Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : Tänker statsrådet ta några initiativ med anledning av de uppgifter om besparingskrav på 2017 som inkommit från Polisen Region ?
fr · H411412 · 2016-11-28 00:00:00 — Fråga 2016/17:412 E-hälsofrågan av (M) till Statsrådet (MP) Regeringen förbereder nu nästa steg av alliansregeringens digitaliseringsstrategi. En del av det arbetet bör fokusera på hur olika strategier ska genomföras, till exempel hur regeringens och beslut att ska bli världsbäst på e-hälsa ska genomföras. Regeringen beslutade att delar av verksamheter ska omlokaliseras till . Därtill beslutades att omlokaliseringen ska vara avslutad . De verksamheter som berörs är bland annat register och it-funktioner, som öppenvårdsapotek och vårdgivare behöver ha tillgång till för en patientsäker digitaliserad och kostnadseffektiv läkemedelshantering. Regeringen menar att samordning av satsningar på e-hälsa och övergripande funktioner, som att följa utvecklingen inom e-hälsoområdet, inte omfattas av beslutet. Hur denna omlokalisering ska vara möjlig att genomföra utan att arbetet med nationell e-hälsa påverkas, där digitaliserad patientsäker läkemedelshantering är en central del, är ytterst oklart. Som utgångspunkt för det fortsatta utvecklingsarbetet på e-hälsoområdet har regeringen och Kommuner och Landsting beslutat att ställa sig bakom en gemensam vision för e-hälsoarbetet . Hur detta nu ska införlivas är högst oklart. framkommer nämligen att rekryteringsprocessen och omlokaliseringen av ansvarig myndighet enbart attraherar ett fåtal experter att flytta med. Aktuella uppgifter visar att endast mellan 5 och 10 av dagens 150 medarbetare avser att flytta med i samband med omlokaliseringen till . Generaldirektören för har meddelat att han slutar. Det råder alltså en oro angående att digitaliseringen av sjukvården och e-hälsans utveckling förlorar tempo och att det saknas en handlingsplan för att genomföra regeringens och beslut om att bli världsbäst på e-hälsa . Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga ansvarigt statsråd : Vilka konkreta åtgärder avser ansvarigt statsråd att vidta för att snabba på digitaliseringen av sjukvården och utvecklingen av e-hälsan?
fr · H411413 · 2016-11-30 00:00:00 — Fråga 2016/17:413 Välfärdsföretags kapitalbindning i fastigheter av (M) till Statsrådet (S) Privata utförare av välfärdstjänster fyller en enormt viktig funktion för att ska fungera. Hundratusentals elever går till en friskola. Miljontals läkarbesök genomförs av läkare på exempelvis en privatägd vårdcentral. Dessa utförare är uppskattade av personal, brukare och anhöriga. De har högre resultat. Och de tillför välbehövliga resurser till en ansträngd ekonomi. Med anledning av den så kallade har de finansiella förutsättningarna för de privata välfärdsutövarna återigen kommit i fokus. Utredningen har bland annat föreslagit en kraftig begränsning av vinsten för dessa utförare, och utredningen har valt att basera denna vinstbegränsning på det som kallas operativt kapital. Statsrådet har vid ett flertal tillfällen försvarat denna idé. Att just man sätter fokus på det operativa kapitalet måste således betyda att regeringen och utredaren lägger särskild vikt vid operativt kapital framför exempelvis omsättning eller rörelsemarginal. Man tvingas således utgå ifrån att det operativa kapitalet anses viktigare. Då en vinstbegränsning föreslås i form av andel av operativt kapital anser alltså regeringen att högre vinster motiveras av högre andel operativt kapital. Alltså måste det finnas en oro för att det operativa kapitalet skulle vara för lågt hos utförarna. Det för många verksamheter viktigaste operativa kapitalet är fastigheter. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet: Tänker statsrådet göra några särskilda insatser för att möjliggöra för privata välfärdsföretag att köpa de, ofta offentligt ägda, lokaler de huserar sin verksamhet i för att kunna stärka sitt operativa kapital?
fr · H411414 · 2016-11-30 00:00:00 — Fråga 2016/17:414 Insatser mot minskade skadeverkningar av tobaksbruk av (M) till Statsrådet (S) De samhälleliga och personliga kostnaderna till följd av tobaksbruk är stora runt om i hela världen. är tack vare en lägre andel rökare än andra jämförbara länder mindre hårt drabbat än många andra länder, men likväl finns oerhört stora utmaningar för att förbättra hälsan. Enligt WHO:s konvention är ett av syftena med det politiska arbete som sker att minska skadeverkningarna av tobak. Det kan exempelvis uppnås med mindre hälsovådliga tobaksprodukter, eller genom att tobaksbrukare byter till en mindre hälsovådlig tobaksprodukt. Detta är inte att likställa med att reducera eller eliminera tobaksbruk. Självfallet begränsas även negativa hälsoeffekter om tobaksbrukare väljer att helt sluta konsumera tobak och nikotin, men detta är något som vi i realiteten vet är svårt för många brukare. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet: Vilka åtgärder vidtar statsrådet och regeringen för att uppfylla konventionens syfte att minska skadeverkningarna av tobaksbruk?
fr · H411415 · 2016-11-30 00:00:00 — Fråga 2016/17:415 Frigivningen av av (M) till Utrikesminister (S) Ett flertal svenskar sitter olovligt eller på obefintlig grund frihetsberövade runt om i världen, och en av svensk utrikespolitiks främsta arbetsuppgifter bör rimligen vara att bevaka deras ärenden och aktivt arbeta för att de ska kunna återvända i frihet hem till . sitter fängslad i för ett politiskt motiverat åtal. Han har i fångenskap utsatts för elchocker, misshandel och annan tortyr. Hitintills har den valt att inte öppet och högljutt kritisera först frihetsberövandet och sedan behandlingen av denne svenske medborgare. har av frihetsberövande gått. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utrikesministern: Vilka insatser görs för att säkerställa frigivning och återvändande hem till ?
fr · H411416 · 2016-11-30 00:00:00 — Fråga 2016/17:416 Insatser mot id-kapningar av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Bedrägerier av olika slag har varit ett växande problem. Inte minst har så kallade id-kapningar riktade mot privatpersoner ökat kraftigt. Detta brott skapar stora problem för den drabbade, som får svårt att skydda sig från att ens identitet används för att ta lån, göra inköp, sätta upp dyra krediter eller till och med ta ut receptbelagda mediciner. Kostnaderna för den enskilde kan bli stora, och de vardagliga problemen som uppstår då man tvingas försöka spärra användningen av ens egen identitet är bekymmersamma för individen. har ett öppet och transparent system i offentlig sektor där exempelvis personuppgifter om andra individer är lättillgängliga i jämförelse med andra länder. Detta gör självfallet oss mer utsatta för denna typ av brottslighet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsministern: Vilka åtgärder vidtas för att stävja problemen med id-kapningar för privatpersoner?
fr · H411418 · 2016-11-29 00:00:00 — Fråga 2016/17:418 Ändrade förutsättningar för studerande av (M) till Statsrådet (S) fattade styrelsen för Universitets- och högskolerådet, UHR, beslut att redan påbörjade gymnasiestuderande vid International Baccalaureate, IB-programmet, får ändrade förutsättningar under sin studietid vad gäller kommande ansökningar till högskolor och universitet. Detta trots massiv kritik i den förlänga remissrundan, inte minst från berörda elever, föräldrar och lärare. Elever som väljer att förkovra sig enligt internationell bildningstradition, unga med kunskapsnivåer utöver det vanliga, straffas. Lika villkor och lika förutsättningar, förutsägbara kriterier vid påbörjad utbildning, borde vara honnörer för svensk utbildning. Men tyvärr inte vad gäller IB-studerande, som vid ansökningar till svenska universitet och högskolor får väsentligt sämre förutsättningar jämfört med elever som gått ut övriga svenska gymnasieprogram. hör man om IB-elevers höga studieambitioner, med önskan om att förkovra sig ytterligare i någonting för att höja sin allmänna nivå i ett ämne. Det svenska systemet uppmuntrar tyvärr mer till att ”bara läsa det som är nödvändigt till provet” vilket läraren själv har tillverkat, själv bedömer och därefter själv betygsätter utifrån oprecisa och luddiga kriterier. Med IB:s klara och precisa kunskapskrav och säkra bedömningssystem undviker man dylika situationer. De högst rankade universiteten i världen som och har 38 IB-poäng som gräns för sina mest populära utbildningar. har beslutat att ska kräva 44 poäng, som är nästan maximalt vad en IB-elev kan få, vilket ungefär 2 IB-elever per 1 000 uppnår. växer oron, inte minst bland de studerande. Är det rimligt att få förändrade förutsättningar som inte går att påverka? Lärare på dagens IB-program oroas . Detta kan vara slutet för IB-programmet i . Det är inte rimligt att under gymnasiestudenternas studietid ändra förutsättningarna för framtida livsval. Studenter och lärare menar att det beslutet som är taget slår undan benen för dem och riskerar att utbildningen läggs ner i . Med anledning av detta vill jag ställa följande fråga till ansvarigt statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för de nu gymnasiestuderande vid IB-programmet som under studietidens gång får ändrade förutsättningar och på vilket sätt skall statsrådet agera för att utbildningen fortsatt skall finnas kvar i ?
fr · H411419 · 2016-11-30 00:00:00 — Fråga 2016/17:419 Återbetalning av fordonsskatt av (M) till Finansminister (S) Fordonsskatten för privatfordon varierar kraftigt och kan för många vara en betydande årlig kostnad på . Vid avställning av ett fordon återbetalas eventuellt överskott av fordonsskatten till ägaren. Om ägarbyte sker vid avställning gäller detsamma. Om det dock är så att ägarbyte sker i samband med en avställning där den nya ägaren är ett företag, exempelvis en bilhandlare, återgår inte överbliven fordonsskatt till den gamla ägaren som betalat skatten utan i stället till den nya. För många fordon kan det vara en betydande summa, som för många privatpersoner kan vara en stor kostnad. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansministern: Tänker finansministern ta initiativ så att överblivenfordonsskatt i alla lägen kan betalas tillbaka till den inbetalande ägaren vidavställning av ett fordon?
fr · H411525 · 2016-11-28 00:00:00 — Fråga 2016/17:525 Timlöner på av (M) till Statsrådet (S) sände ett reportage om taxibranschen där man hade frågat 100 taxichaufförer om lön och villkor. En av dessa berättade att hen tjänade . Det har i medierna framkommit att regeringen skulle bygga sina politiska utgångspunkter rörande kollektivavtal inom offentlig upphandling utifrån en ovetenskaplig undersökning där en individ av 100 i en bransch med tusentals verksamma uppgett en timlön på . finns cirka 16 000 taxibilar i . Utifrån endast ett (1) fall baserat på en (1) undersökning, som saknar all vetenskaplig grund och inte heller har redovisats korrekt, vill jag fråga statsrådet : Menar statsrådet att taxichaufförer i offentligt upphandlad verksamhetkan ha en timlön på , och på vilka undersökningar och källor baserarstatsrådet i så fall detta på?
frs · H412100 · 2016-11-01 00:00:00 — Dnr N2016/06363/HL Svar på fråga 2016/17:100 av (C) Skyndsamma åtgärder mot långa handläggningstider för jordbrukarstöd har frågat mig hur jag och regeringen kommer att garantera att de långa handläggningstiderna och väntan på utbetalning skyndsamt minskar för att lantbrukarna snabbt ska få beslut och utbetalningar. Jag har stor förståelse för att de långa handläggningstiderna för stöd ur landsbygdsprogrammet skapar irritation hos de stödsökande. Införandet av den nya och i långa stycken förändrade jordbrukspolitiken har inneburit en enorm påfrestning på administrationen både hos och också länsstyrelserna. Stora insatser har gjorts och görs för att komma tillrätta med eftersläpningen i handläggningen. är det viktigt att handläggningen utförs och beslut fattas på korrekt grund för att inte riskera att enskilda stödsökare drabbas av återkrav och av sanktioner för en felaktig hantering av stöden. För att förbättra situationen och därmed korta handläggningstiderna har regeringen i budgetpropositionen föreslagit att förvaltningsanslag ökas med 2017– 2020 för att stärka de administrativa resurserna. Detta kommer de stödsökande till del genom att det skapar förutsättning för en effektivare handläggning hos myndigheten.
frs · H412109 · 2016-11-01 00:00:00 — Dnr N2016/06410/DL Svar på fråga 2016/17:109 av (M) Begränsning av MRSA-smitta (M) har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder för att begränsa MRSA-smitta att spridas bland svenska husdjur och lantbrukets djur. Antibiotikaresistens är en global ödesfråga som jag följer noga och prioriterar högt. Jag är väl införstådd med att MRSA, särskilt bland grisar är ett stort problem i många länder, dock inte i . Den frivilliga provtagning för MRSA som sker inom lantbruksnäringens egen importkontroll när avelsmaterial för gris ska tas in till är en hörnsten i arbetet med att hålla våra grisar fortsatt MRSA-fria. Provtagningen har utvärderats och bedöms vara samhällsekonomiskt lönsam. Regeringen har därför beslutat att lämna bidrag som täcker delar av provtagningskostnaderna för MRSA i samband med avelsimport av gris till . Bland övriga djur i är MRSA ovanligt. Riktlinjer för hantering av MRSA-fall har tagits fram av våra behöriga myndigheter på veterinär- och humansidan tillsammans. Svensk djurhållning håller världsklass och utmärks av unikt låg antibiotikaanvändning och ett mycket gynnsamt resistensläge. Det innebär såväl konkurrensfördelar som ansvar i där hållbar produktion och konsumtion uppmärksammas alltmer. Regeringen följer antibiotikaresistensfrågan noga och bidrar aktivt till att skapa lösningar, såväl i internationellt som i nationellt arbete.
frs · H412123 · 2016-11-09 00:00:00 — Dnr Ju2016/07697/ Svar på fråga 2016/17:123 av (M) Missbruk av resehandlingar har frågat mig när vi har en lagstiftning på plats som innebär samma begränsningar för resehandlingar, det vill säga främlingspass och resedokument, som för svenska pass. Frågor om resehandlingar och dokumentsäkerhet är viktiga för regeringen. Handlingar som pass, främlingspass, resedokument och uppehållstillståndskort ska hanteras på ett sätt som gör att de inte kan missbrukas. När det gäller pass har regelverket stramats upp och det finns siffror som talar för att åtgärderna redan kan ha haft en positiv effekt. Jag anser i likhet med att det finns ett behov av att se över regelverket när det gäller främlingspass, resedokument och även uppehållstillståndskort. Regeringen avser att informera närmare om formerna för denna översyn.
frs · H412127 · 2016-11-09 00:00:00 — Dnr Ju2016/07698/ Svar på fråga 2016/17:127 av (M) skuld till kommun har frågat mig när de som är skyldigt kommun ska utbetalas. uppgift är att ersätta kommunerna för deras kostnader efter en bedömning av ansökan om ersättning från kommunen till . Varje ansökan granskas för att säkerställa att inte felaktiga utbetalningar sker. Som minister kan jag inte uttala mig om vare sig bedömning av kommuns ansökningar eller när ersättningar till en enskild kommun kommer att utbetalas. Jag kan däremot konstatera att det är alldeles för många kommuner som väntar på att få sina ansökningar bedömda av . har vidtagit omfattande åtgärder i syfte att effektivisera utbetalningarna. Trots detta har myndigheten alltjämt en stor balans när det gäller ansökningar från kommuner och landsting. har därför vidtagit ytterligare åtgärder i form av bland annat förenklade rutiner i handläggningen. Myndighetens bedömning är att dessa åtgärder kommer leda till att vi kommer ner i normala handläggningstider . Regeringen förutsätter att myndigheten kommer att vidta ytterligare nödvändiga åtgärder för att nå målet och avser därför inte att vidta några ytterligare åtgärder .
frs · H412139 · 2016-11-01 00:00:00 — Dnr N2016/06480/SUN Svar på fråga 2016/17:139 av (M) EU och den svenska glöggen har frågat om jag avser att vidta några åtgärder för att ska bli bättre på att med större exakthet tolka regelverk från EU. Enligt den information jag har så har hanterat frågan på ett bra sätt. Jag har svårt att lasta myndigheten för att denna fråga har varit aktuell i media. Jag kan inte se att har gjort något felaktigt. Vi har alla ett ansvar att se till så att frågor av denna typ inte förstoras upp och felaktigt får stor uppmärksamhet. Alltså, jag har förtroende för hantering av frågan och avser därför inte att vidta några åtgärder.
frs · H412168 · 2016-11-02 00:00:00 — Dnr M2016/02441/Mm Svar på fråga 2016/17:168 av (V) Finsk inkapslingsanläggning och slutförvar har frågat mig om jag avser utnyttja Esbokonventionens möjlighet att lämna synpunkter på planer i på att uppföra en inkapslingsanläggning och ett slutförvar av använt kärnbränsle. i har i enlighet med Esbokonventionen underrättat om att har planer på en inkapslingsanläggning och ett slutförvar av använt kärnbränsle i . är enligt 9 § förordningen (1998:905) om miljökonsekvensbeskrivningar ansvarig myndighet för bland annat samrådet enligt Esbokonventionen om miljökonsekvensbeskrivning i ett gränsöverskridande sammanhang. Verket har gett 8 centrala myndigheter, 5 länsstyrelser, 19 organisationer och 13 kommuner möjlighet att yttra sig över det program för miljökonsekvensbedömning av anläggningen som tagit fram. Yttrandena ska ha kommit in till . Svenska myndigheter, kommuner, organisationer och allmänheten i har möjlighet att lämna synpunkter. Det är min övertygelse att de synpunkter som lämnas till tillsammans kommer att bidra till att belysa projektets olika påverkan på miljön och människorna i .