ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H3121535 · 2016-09-16 00:00:00 — Dnr N2016/05400/ITP Svar på fråga 2015/16:1535 av (M) Postnord har frågat mig vilka åtgärder jag kommer att vidta för att Postnord ska leva upp till det förtroende och till den kvalitet vi har rätt att ställa krav på som skattebetalare och som användare av Postnords tjänster? I är () den myndighet som är utsedd av regeringen att meddela tillstånd för postverksamhet och att utöva tillsyn inom postområdet. PTS har utsett Postnord AB:s dotterbolag att tillhandahålla den samhällsomfattande posttjänsten i hela landet. Staten ställer , precis som tidigare, långtgående krav på Postnord. Detta sker genom postlagen (2010:1045), tillståndsvillkoren och Postnords bolagsordning. Bolaget får ingen ersättning från staten för att tillhandahålla den samhällsomfattande posttjänsten. Det är inte skattebetalarna som betalar för den samhällsomfattande posttjänsten. Postnord har hitintills uppfyllt minimikravet på att av de brev som lämnas in för övernattbefordran ska delas ut påföljande arbetsdag vilket innebär att man har klarat av sina internationella åtaganden när det gäller den gränsöverskridande posten. PTS har mottagit ett kraftigt ökat antal klagomål på postutdelningen. Myndigheten för en dialog med postoperatörerna, där ibland Postnord, om de aktuella kvalitetsproblemen. PTS ser allvarligt på situationen och kommer öka sina tillsynsinsatser. Jag har fullt förtroende för PTS tillsyn på postområdet. Postmarknaden är en marknad i förändring eftersom digitaliseringen av samhället har inneburit förändrade kommunikationsmönster i form av minskande brevvolymer parallellt med en ökad pakethantering. Detta har bland annat skapat utmaningar för till exempel Postnord, framför allt i den danska delen av bolaget. För att säkerställa att postlagstiftningen är ändamålsenlig både och för framtiden tillsatte regeringen en utredning med uppgift att se över postlagstiftningen. Jag tog emot utredningens slutbetänkande Till sista utposten. En översyn av postlagstiftningen i ett digitaliserat samhälle SOU 2016:54 . Slutbetänkandet kommer skickas ut på remiss. Remisstiden för utredningens delbetänkande Som ett brev på posten. En Postbefordran och pristak i ett digitaliserat samhälle SOU 2016:27 har precis löpt ut och kommer vi att analysera remissinstansernas synpunkter. Regeringen kommer sedan ta ställning till hur vi ska gå vidare med förslagen från delbetänkandet. Jag vill understryka att det är viktigt för mig och regeringen att det finns en posttjänst av god kvalitet i hela landet, som är kostnadseffektiv och i så stor utsträckning som möjligt motsvarar hushållens och företagens behov.
frs · H3121536 · 2016-09-12 00:00:00 — Dnr Ju2016/06037/ Svar på fråga 2015/16:1536 av (M) Flytt av länskommunikationscentralen från till har frågat mig hur jag avser att verka för att de samordningsvinster som kommer av Trygghetens hus i ska kunna fortgå och tillvaratas i hela landet. Ombildningen av polisen till en myndighet är omfattande, komplex och innebär stora interna omflyttningar av såväl personal som verksamheter. Omorganisationen innebär bland annat att vissa verksamheter, till exempel ledningscentralerna, koncentreras till färre ställen, vilket är en nödvändig rationalisering som är tänkt att komma medborgarna till del. ska vara ett tryggt land att leva i. Det förutsätter ett starkt rättsväsende och en tillgänglig polis. omfattande uppdrag kräver ständigt att svåra avvägningar görs mellan flera angelägna arbetsuppgifter. Det är ansvar att bedöma vilka åtgärder som behöver vidtas för att fullgöra tilldelade arbetsuppgifter och besluta om vilka resurser olika regioner och polisområden ska ha. Statskontoret har fått regeringens uppdrag att följa upp ombildningen av polisen. En första delredovisning av uppdraget ska lämnas . Jag följer noga arbetet för att säkerställa att intentionerna med reformen infrias.
frs · H3121537 · 2016-09-08 00:00:00 — Dnr Ju2016/06039/ Svar på fråga 2015/16:1537 av (S) Flytt av etablerade asylsökande och stängning av asylboenden har frågat mig vad jag avser göra för att säkerställa att hantering ska ta hänsyn till människors individuella behov och förutsättningar för etablering. kom ett historiskt stort antal asylsökande till . Trots det pressade läget klarade av att ordna boenden till alla dessa människor. De åtgärder som regeringen har vidtagit, däribland tillfälliga ID- och gränskontroller och den nya tillfälliga asyllagstiftningen som trädde i kraft , har tillsammans med politiska förändringar i andra länder och inom EU gjort att färre personer nu söker asyl i . Till följd av detta har inte längre samma behov av tillfälliga asylboenden. En av regeringens prioriteringar är att minska tiden som de asylsökande vistas i mottagande. Även detta kommer att bidra till att behovet av tillfälliga asylboenden minskar. Sammantaget ger det anledning att nu satsa på mer långsiktiga boendelösningar som är billigare och som ger kommunerna bättre planeringsförutsättningar. ska naturligtvis i möjligaste mån ta hänsyn till människors individuella behov och förutsättningar för etablering men myndigheten behöver också avveckla många av de boenden som upphandlades . Så långt det är möjligt ska vi undvika att människor kommer i kläm men måste precis som alla andra myndigheter hushålla väl med statens resurser. Det är inte ekonomiskt försvarbart att upprätthålla och betala för dyra boenden när behovet av dessa inte längre finns.
frs · H3121538 · 2016-09-09 00:00:00 — Dnr S2016/05515/FS Folkhälso-, sjukvårds- och idrottsministern Svar på fråga 2015/16:1538 av (M) har frågat mig vilka åtgärder som jag och regeringen avser vidta för att få att etablera sig i . Det brittiska folket har röstat för att ska lämna EU. Det finns ännu inte någon formell anmälan om utträde, och heller inte någon tydlig information om vilken typ av förbindelse landet vill söka med EU . Vidare är det oklart vilken inriktning och vilken tidsplan som kommande förhandlingar mellan och EU kommer att ha. En fråga som kan komma aktualiseras är dock lokaliseringen av Europeiska läkemedelsmyndigheten () som är lokaliserad i . har flera intressenter lyft frågan om att bör agera för att bör lokaliseras till landet bl.a. då det anses gynnsamt för life science sektorn. Regeringen har pekat ut life science som ett prioriterat strategiskt viktigt område för . Det utsågs till ett av regeringens fem nya strategiska samverkansprogram. Life science-sektorn har stor betydelse för export och sysselsättning, forskning och innovationer. Nya rön inom life science-området bidrar till hälsa och utveckling av hälso- och sjukvården och nya rön inom läkemedel, medicinteknik och informationsteknik är viktiga för att utveckla en modern och effektiv hälso- och sjukvård som svarar mot människors behov. Det finns som påpekar flera potentiella fördelar med att bli värdland för en som . Jag ser exempelvis att det skulle kunna öka förutsättningarna för att andra investeringar inom Life science området kommer till . måste konsekvenserna noga analyseras innan regeringen kan anmäla formellt intresse om att bli värdland.
frs · H3121539 · 2016-09-12 00:00:00 — Dnr N2016/05432/PUB Svar på fråga 2015/16:1539 av (KD) Brister i digitalisering inom samhällsbyggnadsområdet har frågat mig vad jag avser att göra för att åtgärda bristerna i digitaliseringen av samhällsbyggnadsprocesserna. Ökad användning av digital teknik i myndigheters arbete är ett prioriterat område, och jag delar uppfattning att det finns stora nyttor att hämta, inte minst i kommunikationen mellan myndigheter, kommuner, företag och privatpersoner. I plan- och byggprocessen handlar det framför allt om kommunikation och informationsutbyte mellan länsstyrelse och kommun, men även om ärendehanteringen inom respektive myndighet. Som påpekar pågår ett omfattande arbete inom länsstyrelserna som rör övergången till digital teknik. Det är viktigt att detta arbete fortskrider och att uppföljning görs för att utvärdera effekterna. Gemensamma standarder och system inom länsstyrelserna och andra statliga myndigheter är ett viktigt led i arbetet. Av naturliga skäl är det svårare att samordna och styra kommuners interna tekniska system, men det är rimligt att kommunikationen mot länsstyrelserna kan ske inom givna tekniska ramar. Lantmäteriet fick i uppdrag att i nära samarbete med se till att kommuner, byggherrar, företag och andra intressenter får tillgång till en samordnad digital samhällsbyggnadsprocess i syfte att göra det snabbare, enklare, och billigare att planera för nya bostäder. Lantmäteriet ska i uppdraget fungera som en utvecklingsmyndighet för den digitala samhällsbyggnadsprocessen genom att främja öppen och datadriven innovation som står medborgare och företag till tjänst. Uppdraget gäller åren 2016–2018. Även har gjort en förstudie där man tittat på hur bygglovsprocessen kan förenklas med hjälp av nationella digitala tjänster. Digitaliseringens möjligheter kopplat till samhällsbyggandet är även centralt inom ramen för regeringens samverkansprogram Smarta städer.
frs · H3121540 · 2016-09-12 00:00:00 — Svar på fråga 2015/16:1540 av (V) Våld och övergrepp i har frågat mig vilka initiativ jag avser ta för att förmå att upphöra med våldet mot demonstranter. Regeringen är starkt oroad över den senaste tidens våldsamheter på flera platser i och rapporterna om ett stort antal döda och skadade. Vi följer naturligtvis utvecklingen mycket nära. Som konstaterar har långa och goda relationer med , inte minst genom utvecklingssamarbetet. Det innebär att vi kan tala uppriktigt om alla frågor. Regeringen har således i direkt dialog med företrädare för den etiopiska regeringen uttryckt vår oro över den senaste utvecklingen. Regeringen har också uttryckt stöd för det uttalande som EEAS talesperson gjorde . Det är viktigt att det genomförs en oberoende utredning av den senaste tidens händelser och att de som gjort sig skyldiga till brott ställs till svars. Vi uppmanar till konstruktiv dialog och avstående från våldsanvändning.
frs · H3121541 · 2016-09-09 00:00:00 — Dnr N2016/05434/JM Svar på fråga 2015/16:1541 av (KD) Stöd vid skördeskador har frågat mig vad jag avser att göra för att underlätta för de svenska bönder som drabbas av omfattande skördeskador. Det tidigare skördeskadeskyddet infördes och avskaffades efter 1994 genom ett riksdagsbeslut. Motiven var flera; EU-medlemskap och höjd arealersättning, införande av periodiseringsfonder samt det faktum att skördeskadesystemet ansågs vara komplicerat. Systemet var administrativt betungade och det fanns svårigheter att göra rättvisa uppskattningar av förlusterna. Vidare fonderades medel då skördeskador inträffar oregelbundet. Dagens gårdsstöd kan ses som en form av grundskydd, eftersom stödrätterna ger en garanterad inkomst oberoende av produktion. Jordbruksföretag har även möjlighet att jämna ut sina inkomster genom att göra skattemässiga avdrag för avsättning till periodiseringsfond. Inom landsbygdsprogrammet finns möjligheter att subventionera försäkringspremier eller program för inkomststabilisering. Det kräver dock att det finns kommersiella lösningar på marknaden. Införs sådana möjligheter måste tillräckliga medel avsättas inom landsbygdsprogrammet, oavsett om de används eller ej. Det innebär därför en risk för att medel låses in. har valt att inte använda denna möjlighet i landsbygdsprogrammet och vid remitteringen har näringen inte haft några synpunkter på det. Jag känner stor sympati för de lantbrukare som drabbats av skördeskador och förstår att det är extra tufft för mjölkbönderna. Regeringen har vidtagit en rad åtgärder för att stärka mjölkföretagen på andra sätt.
frs · H3121542 · 2016-09-08 00:00:00 — Dnr N2016/05435/FJR Svar på fråga 2015/16:1542 av (M) Ändamålsenlig förvaltning av skarvfåglar har frågat mig om jag avser att verka för en förändring av skarvförvaltningen med hänsyn till den stora obalans som fågeln ger upphov till. Närvaron av skarv kan lokalt uppfattas som problematisk. Det finns indikationer på att skarv lokalt kan ha en negativ effekt på fiskbestånd. Eftersom skarv kan ta fångad fisk kan fisket påverkas. Skarv kan också ta fisk i fiskodlingar. Vid häckningsplatser för skarv kan naturen ändras på ett sådant sätt att det uppfattas negativt givet att spillningen lokalt kan medföra att t.ex. boträden dör och övrig vegetation påverkas som området används av skarvkolonier. Det är viktigt att följa utvecklingen av skarvpopulationen för en lång-siktigt hållbar förvaltning. Noterbart är att ökningen av det häckande beståndet av skarv i landet som helhet har avstannat och beståndet har minskat något . Regeringen avser inte att ändra skarvförvaltningen. Förvaltningen av skarv är regionaliserad. Det är som har ansvar för beslut om förvaltningsåtgärder.
frs · H3121543 · 2016-09-09 00:00:00 — Dnr N2016/05437/JM Svar på fråga 2015/16:1543 av (M) Slutdatum för livsmedelsstrategin har frågat mig vad orsaken till förseningen samt när jag och regeringen avser att presentera livsmedelsstrategin. En av utgångspunkterna i arbetet med livsmedelsstrategin är att strategin ska vara långsiktig och därför är det viktigt med en bred överens-kommelse i . Dessvärre tar det tid. Vi har genom hela framtagandet haft en bred och omfattande dialog med aktörer från hela livsmedelskedjan och fått bra inspel i denna process. Jag vet också att det finns en stor förväntan hos aktörerna i livsmedelskedjan att politiken enas om en livsmedelsstrategi. Det är just därför jag hoppas att vi får till en bred politisk överenskommelse så att vi kan ge den svenska livsmedelskedjan de långsiktiga förutsättningar den förtjänar. Vi har förhandlat med den borgerliga oppositionen. Även om förhandlingarna inte har gått så fort så har oppositionen hitintills kommit med flera bra och konstruktiva inspel. Därför tror och hoppas jag att de borgerliga partierna i slutändan kommer att ta sitt ansvar, att partitaktik fortsatt hålls utanför förhandlingarna. Vi kommer att presentera livsmedelsstrategin så snart förhandlingarna med den borgerliga oppositionen är klara.
frs · H3121544 · 2016-09-12 00:00:00 — Dnr M2016/02065/Nm Svar på fråga 2015/16:1544 av (M) Den invasiva amerikanska hummern har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att komma till rätta med den invasiva amerikanska hummern, efter att formella begäran om att föra upp arten på listan över främmande arter inte hörsammats. Inledningsvis vill jag informera om att den EU-interna beredningen av den svenska begäran ännu pågår. Om amerikansk hummer förs upp på den EU-gemensamma listan över invasiva främmande arter kommer det som huvudregel inte längre att vara tillåtet att föra in levande amerikanska humrar till unionen. Import av kokt eller fryst amerikansk hummer skulle inte påverkas av listningen. Den riskbedömning som ligger till grund för begäran har gjorts av Havs- och vattenmyndigheten. Av riskbedömningen framgår att minst 34 levande amerikanska humrar har hittats längs den svenska trots att det varken varit tillåtet att sätta ut eller hålla arten i sump i . Om den amerikanska hummern etablerar sig i europeiska vatten utgör den ett hot mot den europeiska hummern och andra kräftdjur vilket också kan påverka möjligheterna för såväl yrkesfiske som fritidsfiske av dessa arter. skickade Havs- och vattenmyndigheten in en uppdaterad riskbedömning om amerikansk hummer till och det vetenskapliga forum som utsetts för att ge kommissionen råd i vetenskapliga frågor som rör tillämpningen av EU-förordningen om invasiva främmande arter. Andra medlemsstaters experter i det vetenskapliga forumet hade sedan tid fram till att lämna eventuella synpunkter på den reviderade riskbedömningen. Riskbedömningen tillsammans med eventuella ytterligare synpunkter från de nationella vetenskapliga experterna kommer ligga till grund för den fortsatta beredningsprocessen. Notifiering till () sker om EU godkänner att amerikansk hummer tas upp i unionsförteckningen över invasiva arter. Jag vill inte föregripa utfallet av pågående EU-process genom att diskutera alternativa handlingssätt . Jag kan försäkra att regeringen tillsammans med berörda myndigheter har en bra framförhållning för alternativa åtgärder om det svenska förslaget att lista amerikansk hummer som invasiv främmande art i EU inte leder fram till ett slutligt godkännande.
frs · H3121545 · 2016-09-14 00:00:00 — Dnr Fö2016/01116/MFU Svar på fråga 2015/16:1545 av (C) Motorn till det nya Gripenplanet har uttryckt oro över att ingen lösning har nåtts avseende produktstödet för den nya motorn till JAS 39E Gripen och därför ställt frågan till mig vad jag avser göra för att förhindra att introduktionen av Gripen E försenas och därmed inverkar menligt på svensk stridsflygförmåga. Regeringen har efter godkännande fattat beslut om anskaffning av JAS 39E Gripen. Försvarsmakten har via lagt de erforderliga beställningarna till industrin. Anskaffning och vidmakthållande av motorn är en väsentlig del av dessa beställningar. Det är som har mandat att ingå avtal med industrin och myndigheten följer diskussionerna mellan som huvudleverantör och GKN om just det bakre underhållet. JAS 39E Gripen levereras och systemet planeras uppnå full operativ förmåga 2027. JAS 39E Gripen tillför därmed den operativa förmåga som krävs av våra flygstridskrafter för att möta en förändrad omvärldssituation. Jag förutsätter att myndigheten och industrin i avtalen värnar om stridsflygförmågan liksom att den resulterande lösningen ska levereras , bli både kostnadseffektiv och uppfylla kraven på krigsduglighet för det samlade Gripensystemet.
frs · H3121546 · 2016-09-13 00:00:00 — Svar på fråga 2015/16:1546 av (M) Förhandlingarna kring Transatlantic Trade and Investment Partnership har frågat mig var förhandlingarna kring TTIP befinner sig och hur min plan ser ut för det fortsatta svenska arbetet med TTIP. Jag vill börja med att konstatera att ett frihandelsavtal mellan och är viktigt för EU, och eftersom ett sådant avtal skulle skapa möjligheter för fler jobb och mer tillväxt. Ett avtal skulle inte bara ha positiva effekter för vår ekonomi utan även för våra bredare relationer med och den transatlantiska länken. Det förhandlingsmandat som medlemsstaterna enhälligt enades om ligger fast. Europeiska kommissionen fortsätter att förhandla TTIP i enlighet med det mandatet. Att förhandlingar om frihandelsavtal tar är ett känt faktum, så även i detta fall när målet är ett progressivt och omfattande handelsavtal. Även om vi hade önskat att se fler framsteg har vi ändå rört oss framåt i förhandlingarna under innevarande år. Från regeringens sida kommer vi fortsätta att engagera oss i förhandlingarna precis som vi har gjort hitintills. Det är viktigt med en öppen diskussion mellan alla inblandade. Min och regeringens ambition är att fortsatt verka för ett avtal . Regeringens målsättning om att nå ett så ambitiöst resultat som möjligt, utan att ge avkall på utrymmet för att upprätthålla och förstärka skyddet för bl.a. miljön, människors och djurs hälsa samt arbetstagare, kvarstår.
frs · H3121547 · 2016-09-14 00:00:00 — Dnr Fi2016/03001/S2 Svar på fråga 2015/16:1547 av (C) Energiskatt för mindre färjor och pendelfartyg har frågat mig hur jag kommer att verka för att även mindre fartyg (under 400 brutto) får samma ekonomiska skatteincitament att öka användningen av el för framdrivning och s.k. ombordel. Frågan ställs mot bakgrund av den bestämmelse som medger en skattenedsättning för förbrukning av el ombord på vissa skepp då de ligger i hamn, s.k. . Skattenedsättningen träffar endast el som förbrukas i skepp med en bruttodräktighet om minst 400. har t.o.m. rätt att tillämpa nedsatt energiskatt för i enlighet med ett beslut från rådet. Då skattenedsättningen infördes motiverades åtgärden med att den ansågs utgöra en effektiv metod för att sänka utsläppen från fartyg i hamn. De största miljövinsterna ansågs kunna uppnås om skattenedsättningen träffade större skepp i yrkesmässig sjöfart. Gränsen om en bruttodräktighet om minst 400 valdes mot denna bakgrund då den absoluta merparten av de fartyg som bedriver internationell trafik och fartyg av större storlek som bedriver nationell trafik skulle komma att omfattas. Regeringen har ställt upp ambitiösa klimatmål och anser det vara angeläget att öka den miljöstyrande effekten av skatt på energi. Det är också angeläget att de åtgärder som regeringen föreslår är kostnadseffektiva och leder till största möjliga miljönytta. Jag anser att den av den tidigare regeringen valda gränsen för aktuell skattenedsättning är väl avvägd.
frs · H3121548 · 2016-09-15 00:00:00 — Dnr U2016/03622/S Dnr U2016/03651/S Svar på fråga 2015/16:1548 av Boriana (M) Jämställd skolidrott och fråga 2015/16:1549 av Boriana (M) Könsseparerad skolidrott Boriana har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att alla elever, oavsett kön, ska få delta i undervisningen i skolidrott på lika villkor. Boriana har även frågat barn-, äldre- och jämställdhetsminister vilka åtgärder hon avser att vidta för att tillse att skattefinansierade verksamheter inte motarbetar jämlikhetsarbetet. Frågan har överlämnats till mig för besvarande. Frågorna besvaras i ett sammanhang eftersom de berör samma område. Det är viktigt att alla skolor skapar trygga arbetsmiljöer mellan flickor och pojkar. I skollagen ([2010:800], 1 kap. 4–5 §§) som tillämpas anges att utbildningen inom skolväsendet syftar till att barn och elever ska inhämta och utveckla kunskaper och värden. Den ska främja alla barns och elevers utveckling och lärande samt en livslång lust att lära. Utbildningen ska också förmedla och förankra respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande demokratiska värderingar som det svenska samhället vilar på. Utbildningen ska utformas i överensstämmelse med grundläggande demokratiska värderingar och de mänskliga rättigheterna som människolivets okränkbarhet, individens frihet och integritet, alla människors lika värde, jämställdhet samt solidaritet mellan människor. Enligt läroplanen för , förskoleklassen och fritidshemmet 2011 (Lgr11) ska skolan aktivt och medvetet främja kvinnors och mäns lika rätt och möjligheter. Den anger också hur det sätt på vilket flickor och pojkar bemöts och bedöms i skolan, och de krav och förväntningar som ställs på dem, bidrar till att forma deras uppfattningar om vad som är kvinnligt och manligt. Skolan har därför ett ansvar för att motverka traditionella könsmönster och ska ge utrymme för eleverna att pröva och utveckla sin förmåga och sina intressen oberoende av könstillhörighet. Skolförfattningarna lämnar stort utrymme för rektorn att organisera verksamheten och detaljreglerar inte hur undervisningen planeras och genomförs. Det anmärkningsvärda med det fall som Boriana refererar till är att det ska ha avsett ett beslut om att permanent skilja på flickor och pojkar utifrån deras kön i ett helt ämne i grundskola och förskoleklass. är den myndighet som både beslutar om tillstånd för fristående skolor och utövar tillsyn över verksamheten. Myndigheten har granskat den könsuppdelade undervisningen för flickor och pojkar i ämnet idrott och hälsa vid den aktuella skolan. Myndigheten anser att undervisningen inte har bedrivits i strid med skolförfattningarna. Myndigheten har i sin kommunikation visserligen varit tydlig med att det är frågan om en bedömning i ett enskilt ärende och att det inte går att dra några generella slutsatser utifrån detta. Regeringen har dock initierat ett arbete med att analysera vilka förändringar i gällande bestämmelser som är nödvändiga för att tydliggöra att en omfattande separering av elever utifrån kön inte ska anses förenligt med skolans ansvar att motverka traditionella könsmönster.