frs · H3121415 · 2016-07-08 00:00:00 — Dnr S2016/04593/FS Folkhälso-, sjukvårds- och idrottsministern Svar på fråga 2015/16:1415 av (M) Växande vårdköer har frågat mig vilka åtgärder jag avser att ta för att minska de växande vårdköerna. Uppföljningar av tillgängligheten inom hälso- och sjukvården har visat på att väntetiderna minskade redan innan kömiljarden infördes. Den positiva effekt som därefter kan ses under kömiljardens första tid planade dock ut och under kömiljardens sista år försämrades till och med väntetiderna inom vissa områden. Tillgängligheten till hälso- och sjukvården är således en fortsatt utmaning. För att möta denna utmaning bedömer regeringen att bakomliggande orsaker till tillgänglighetsproblemen måste hanteras. En av de mest angelägna orsakerna till nuvarande situation är kompetensförsörjningen. Bristen på personal och ineffektivt utnyttjande av medarbetares tid leder till att vårdens kapacitet minskar. Det i sin tur gör att tillgängligheten försämras. Kömiljarden angrep snarare problemens symptom, dvs. köerna, snarare än dess orsaker. En förutsättning för att skapa verklig förbättring när det gäller tillgängligheten är nämligen att angripa grundproblematiken i vården. Regeringen har därför ersatt kömiljarden med en professionsmiljard. Målet med professionsmiljarden är att stärka förutsättningarna för en god, jämlik och effektiv hälso- och sjukvård genom att förbättra förutsättningarna för hälso- och sjukvårdens medarbetare att öka andelen tid för patientnära arbete och stärka landstingens planering av sin kompetensförsörjning. Genom att stärka kompetensförsörjningen ökar vårdens kapacitet, och därigenom kan också tillgängligheten förbättras. Utöver professionsmiljarden tillför regeringen en extra miljard kronor 2016 och därefter till landstingen. Dessa resurser stärker landstingens möjligheter att möta utmaningar som exempelvis kompetensförsörjning och att göra vården mer tillgänglig och jämlik. Det är viktigt att vi fortsätter följa och förbättra uppföljningen av väntetiderna inom hälso- och sjukvården. har därför fått i uppdrag att utveckla den nationella uppföljningen av vårdens tillgänglighet. I uppdraget ingår bl.a. att göra årliga mätningar av väntetider inom hälso- och sjukvården och att analysera orsaker och konsekvenser av skillnader i tillgänglighet. Kommuner och Landsting har dessutom fått medel för att samordna uppföljningen och utvecklingen av hälso- och sjukvårdens tillgänglighet. Insatserna ska särskilt fokusera på att utveckla uppföljningen av tillgängligheten inom cancervården och primärvården. Syftet med uppföljningen är att ge underlag till landstingen för verksamhetsutveckling och jämförelser och på så sätt möjliggöra utveckling och förbättring av hälso- och sjukvårdens tillgänglighet. De senaste årens uppföljningar av cancervårdens tillgänglighet har visat på att väntetiderna är långa och att de regionala skillnaderna är stora. Regeringen kommer därför avsätta 2015-2018 för att skapa en mer jämlik och tillgänglig cancervård. Målet med satsningen är att förbättra tillgängligheten inom cancervården genom att korta väntetiderna och minska de regionala skillnaderna. Den viktigaste åtgärden för att åstadkomma detta är att införa ett gemensamt nationellt system med standardiserade vårdförlopp. Regeringen anser att det är viktigt att utforma satsningen så att erfarenheter, slutsatser och resultat så långt möjligt kan komma till nytta även på andra områden inom hälso- och sjukvården.