ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H3111139 · 2016-04-22 00:00:00 — Fråga 2015/16:1139 framtid av (M) till Statsrådet (S) Kommittén som av regeringen fått i uppdrag att föreslå en ny läns- och landstingsindelning har släppt en omritad karta där delats upp i sex storregioner. Förslaget, eller diskussionsunderlaget som de kallar det, berör hela landet och har gjort många upprörda. Statsrådet har sagt att den föreslagna indelningen i stora regioner är helt nödvändig för att hälso- och sjukvården ska klara framtidens utmaningar, exempelvis tunga investeringar i högspecialiserad vård och ett förändrat sjukdomspanorama med allt fler kroniskt sjuka. Fler landsting borde absolut bli regioner. Statsrådet verkar dock mena att stora regioner automatiskt medför goda vårdresultat. Men små och medelstora landsting som i , , och ligger ofta mycket bra till när det gäller vårdresultat. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga statsrådet : Är det statsrådets ställningstagande att det finns ett samband mellan stora regioner och goda vårdresultat, och vilken forskning eller vilka utvärderingar baseras i så fall detta ställningstagande på?
fr · H3111140 · 2016-04-25 00:00:00 — Fråga 2015/16:1140 Arbetspendling med motorcykel av (M) till Statsrådet (S) Motorcykelförare tar mindre plats i trafiken och kräver mindre utrymme för parkering och bidrar på så sätt till framkomligheten i landets städer. I storstäder i världen löser man trängsel i trafiken genom att underlätta för fordon som tar mindre plats. Därför finns gratis eller billiga mc-parkeringar i världens alla storstäder där man ser motorcykel och moped som en del av lösningen. Ökade möjligheter att kunna parkera skulle kunna öka incitamentet att lämna bilen hemma och i stället ta sin motorcykel eller moped till arbetet, med minskad trängsel som följd. Tyvärr saknas ett enhetligt regelverk för hur man får parkera motorcyklar i landet. I vissa kommuner finns gratis parkeringsplatser medan man i exempelvis planerar att avgiftsbelägga alla parkeringsplatser för motorcykel. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att vidta några åtgärder för att underlätta för arbetspendling med motorcykel eller moped?
fr · H3111141 · 2016-04-25 00:00:00 — Fråga 2015/16:1141 Drift och underhåll av vägar av (M) till Statsrådet (S) Den tunga yrkestrafiken är beroende av ett väl utbyggt och fungerande vägnät. För att hålla en hög standard av landets vägar samt reparera de skador som uppkommer behövs ett ständigt underhåll, vilket givetvis kostar stora summor pengar . I regeringens vårproposition försvinner dock från just drift och underhåll. Pengarna ska inte tas från drift och underhåll av järnväg, utan det är anslaget för drift och underhåll av vägar som inte får användas fullt ut . Resultatet av det bli rimligtvis att delar av det nödvändiga underhållet inte blir av eller skjuts upp. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Anser statsrådet att det går att minska anslaget för drift och underhåll av vägar utan att det får negativa effekter för nödvändiga transporter och den tunga yrkestrafiken?
fr · H3111142 · 2016-04-25 00:00:00 — Fråga 2015/16:1142 Unesco-resolution om av (L) till Utrikesminister (S) I en Unesco-resolution från fråntas den för muslimer, kristna och judar heliga platsen religiös betydelse för judendomen. Det är de auktoritära arabstaterna , , , , , , och som ligger bakom denna historierevisionistiska resolution. I texten används uteslutande de arabiska benämningarna för platsen, Mosque och al-Haram al-Sharif. Detta är ett förödande och effektivt sätt att försöka radera platsens historia, och definitivt ett hinder mot en fredlig lösning på konflikten i området. För att och ska kunna leva fredligt sida vid sida måste ömsesidig respekt visas. , generalsekreterare, har offentligt motsatt sig beslutet som är av uppenbar politisk art. Flera västerländska demokratier tillika EU-medlemsstater röstade emot resolutionen. Tyvärr var inte en av dessa. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga utrikesminister : Varför har röstat för denna resolution?
fr · H3111143 · 2016-04-25 00:00:00 — Fråga 2015/16:1143 Ny nationell cancerstrategi av (M) till Statsrådet (S) I Cancerfondens årsrapport finns aktuell sammanställning av situationen inom cancervården. Den visar på många konkreta utmaningar. En avgörande utmaning handlar om långa väntetider och om de oacceptabla regionala skillnaderna i cancervården avseende väntetider. I en fördjupningsdel av rapporten presenteras utvecklingen av väntetider och vården för prostatacancer. Bilden som förmedlas visar att inget landsting eller region når de uppsatta målen avseende väntetider till första besök och till cancerbesked. I med bäst resultat får av patienterna svar inom utlovad tidsram, i med sämst måluppfyllelse är det . Situationen är helt oacceptabel. Vi moderater tar denna utveckling på största allvar och har därför lagt fram förslag om att utveckla dagens tioåriga nationella cancerstrategi till en ny cancerstrategi, 2.0. Detta i syfte att sätta fokus på såväl kortsiktiga som långsiktiga kvalitetsförbättringar inom cancervården. Det finns en stor samsyn mellan aktörer, organisationer och företrädare som verkar för att ta krafttag mot cancer och att detta krävs. Tyvärr är regeringens tystnad talande. Inga förslag har lagts fram eller några konkreta initiativ tagits av sittande svaga vänsterregering eller av ansvarigt statsråd för att utveckla en ny utvecklad nationell cancerstrategi 2.0. Alliansregeringens nationella cancerstrategi 2009 var den första i sitt slag i . En unik storsatsning som gett effekt och som behöver utvecklas. En utarbetad strategi som ligger till grund för dagens sex regionala cancercentrum. Syftet var dels att skapa förutsättningar för en högre kvalitet och likvärdighet i genomförda behandlingar, och dels att stärka förutsättningarna för cancerforskningen. Denna strategi behöver nu utvecklas och konkretiseras ytterligare. Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Är statsrådet beredd att nu ta fram en nationell cancerstrategi 2.0 som bland annat innehåller tydliga mål som följs upp regelbundet i syfte att korta väntetider och säkra den långsiktiga nationella kompetensförsörjningen inom cancervården?
fr · H3111144 · 2016-04-25 00:00:00 — Fråga 2015/16:1144 Statsrådet resa till och av Amineh Kakabaveh (V) till Statsrådet (S) Det var inte utan en viss häpnad jag tog del av det pressmeddelande som utgått från regeringen inför statsrådets besök i och . Pressmeddelandet är visserligen mycket informativt när det gäller vad statsrådet ska göra i båda dessa länder, men informationen handlar endast om affärer – energiteknik, svensk exportstrategi, ekonomiskt utbyte, mässbesök med mera. Såvitt jag vet har regering och riksdag varit ense om att vid varje möte med stater där det begås grova och omfattande brott mot demokratiska och mänskliga rättigheter ska vår regering ta upp just dessa frågor till behandling. I pressmeddelandet från statsrådet inför resan fanns inte ett ord om dessa frågor och inte om den feministiska utrikespolitiken heller. Det kan väl inte vara så att demokratiska och mänskliga rättigheter vid dessa sammanträffanden endast är hänvisade till vad som brukar kallas tyst diplomati? I vissa och fåtaliga fall kan det vara motiverat, men inför och under denna resa är tillfället synnerligen illa valt. Situationen är sådan i och att man i stället ska skrika högt om de förbrytelser som begås – och det även i de pressmeddelanden som utgår från Miljö- och . Det är min förhoppning att den information som utgår inför regeringens kontakter med andra staters representanter fortsättningsvis inte bara innehåller tekniska, och i snäv mening ekonomiska frågor. Informationen bör också innehålla vad regeringen avser att göra vid sina möten med representanter för stater som exempelvis och där det begås omfattande och grova brott mot kvinnors rättigheter, yttrande- och åsiktsfrihet samt demokratiska och mänskliga rättigheter. Med anledning av ovan vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att i fortsättningen bredda informationen inför sina kontakter med andra staters representanter till att även omfatta vad man gör och avser att göra i frågor som rör demokratiska och mänskliga rättigheter?
fr · H3111145 · 2016-04-25 00:00:00 — Fråga 2015/16:1145 Mänskliga rättigheter i av Amineh Kakabaveh (V) till Utrikesminister (S) Den 10–avlägger president statsbesök i på inbjudan av Hans Majestät Konungen. I pressmeddelandet inför statsbesöket står det: ”och har en nära relation. De cirka 50 000 personer av chilensk härkomst som bor i bidrar till detta. Länderna är likasinnade i flera frågor, bland annat frihandel, FN-politik, mänskliga rättigheter, klimat och jämställdhet.” tecknade EU ett associeringsavtal med , som kräver respekt för de mänskliga rättigheterna enligt definitionen i EU:s stadga. I senaste rapport redogörs för det aktuella läget i frågor som säkerhetsstyrkornas våldsutövning och det militära rättsväsendet, straffrihet för brott begångna mot de mänskliga rättigheterna, ursprungsfolkens rättigheter med mera. röstade ja till FN:s deklaration om urfolkens rättigheter , och ratificerade artikel 169 om ursprungsbefolkningars rättigheter. Men rasdiskriminering och intolerans fortsätter att vara dagliga fenomen. De chilenska väpnade styrkorna bedriver våldshandlingar riktade mot mapuchefolkets bosättningar, där kvinnor och barn kommer till skada. Företrädare för mapuchefolket fängslas, åtalas och döms fortfarande i enlighet med en antiterroristlag – som tillkom i syfte att slå ned den växande oppositionen under diktaturen. Ett förfarande som innebär att rättegångar överförs från en civil domstol till en specialdomstol. Detta har starkt kritiserats av bland andra FN:s särskilde rapportör för urbefolkningsfrågor, , som påpekat att tillämpningen av antiterroristlagen omöjliggör en rättvis dom. Mapuchefolket anklagas i chilenska medier för att utföra terroraktioner i södra . Om så var fallet, skulle inte det samhällsklimat råda som gjort det möjligt för skogsindustrin i området att utvecklas till landets tredje viktigaste näring, med en trefaldig ökning av exportintäkterna mellan 1997 – året då konflikten mellan mapuchefolket och inleddes – och 2015. Med anledning av ovan vill jag fråga utrikesminister : Avser utrikesministern att vid mötet med president ta upp de chilenska säkerhetsstyrkornas behandling av mapuchefolket som ett brott mot mänskliga rättigheter samt ta upp det otillständiga i att mapuchefolkets kamp för sina rättigheter betraktas som terrorism?
fr · H3111146 · 2016-04-25 00:00:00 — Fråga 2015/16:1146 Telias försäljning av Ncell av (V) till Närings- och innovationsminister (S) annonserade vd att försäljningen av den nepalesiska telefonoperatören Ncell var slutförd. har rapporterat om att krävs på av . Anledningen är att man menar att ska betala reavinstskatt på försäljningen. hotar nu att frysa Telias tillgångar i landet om pengarna inte kommer in. Försäljningen innebär att Telias holdingbolag i och säljer av Ncell till den malaysiska operatören Axiata. Dessutom kommer att lösa sitt ekonomiska intresse i ett lokalt bolag som i sin tur kontrollerar av aktierna. Genom en komplicerad struktur av olika ägarbolag har försökt minimera skatten på de runt 8 miljarder man fick för försäljningen. menar att man handlat korrekt och ansvarsfullt. Det råder dock stor oklarhet kring affären och Telias agerande. Som största ägare i med av aktierna har den svenska staten ett särskilt ansvar. Det är bestämda uppfattning att svenska, statliga bolag inte ska medverka till aggressiv skatteplanering. Mot bakgrund av detta vill jag fråga närings- och innovationsminister : Avser statsrådet att vidta några åtgärder för att förhindra att genomför eller medverkar till aggressiv skatteplanering och i så fall vilka?
fr · H3111147 · 2016-04-26 00:00:00 — Fråga 2015/16:1147 Mjölkproduktion i av (M) till Statsrådet (S) Situationen för mjölkbönder är dålig. På grund av ett sviktande världsmarknadspris och dålig lönsamhet tvingas fem svenska mjölkbönder att sluta med sin verksamhet. Situationen riskerar att försvåras ytterligare för de bönder som är i behov av längre transporter om regeringen inför den kilometerskatt som föreslagit. slås stora delar av mjölkproduktionen i ut om konkurrensvillkoren försämras ytterligare. Tyvärr tycks inte regeringen inse hur allvarligt läget är. Färre mjölkbönder i minskar inte efterfrågan. I stället kommer importen av mjölk att öka, liksom utsläppen på grund av längre transporter. Det är således klimatsmart att uppmuntra vår inhemska mjölkproduktion. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att förbättra konkurrensvillkoren för mjölkproduktionen i ?
fr · H3111148 · 2016-04-26 00:00:00 — Fråga 2015/16:1148 Skolsystemets förutsättningar att möta flyktingkrisen av (M) till Utbildningsminister (MP) Det har till kommit ett stort antal människor flyende från oroliga delar av världen, varav många är barn som har behov av och rätt till en utbildning. Det svenska utbildningssystemet har därför till uppgift att ta ett stort ansvar för dem som kommer till , som kvaliteten i utbildningen inte får påverkas negativt. De stora flyktingströmmarna ställer självklart stora krav på att skolväsendet fungerar bra och på att politiken tar sitt ansvar. Mot bakgrund av detta vill jag fråga utbildningsminister vad han anser att skolan behöver göra för att möta det stora antalet nya elever från andra länder, och vilka åtgärder han tänker vidta för att ge skolan rätt förutsättningar för detta?
fr · H3111149 · 2016-04-26 00:00:00 — Fråga 2015/16:1149 Reservhamn på av (M) till Statsrådet (S) har med sitt speciella öläge utsatt när det gäller livsmedelsförsörjning. Utan en fungerande färjetrafik som knyter samman med fastlandet finns få eller inga möjligheter för befolkningen där att klara det vardagliga livsmedelsbehovet. är just nu den enda plats på dit det kommer förnödenheter. Kappelshamn har i olika planer pekats ut som en plats för ”reservhamn” för denna viktiga trafik i händelse av att inte kan angöras. Men med tiden har båtarna vuxit ifrån och blivit för stora för hamnen i , som behöver rustas upp för att kunna nyttjas fullt ut. Region har flaggat för att Kappelshamns hamn kan komma att säljas till en privat aktör. Det finns tydliga svårigheter med det. Hur ska försörjas med livsmedel i det fall att hamn inte kan angöras? har tydliga behov av en alternativ förnödenhetsförsörjningspunkt. En inte omöjlig incident med oljeutsläpp i hamn skulle riskera att lamslå öns livsmedelsförsörjning för sanering. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att verka för att staten ska ta ett utökat ansvar för att säkra sjöfartsförbindelserna mellan och övriga ?
fr · H3111150 · 2016-04-26 00:00:00 — Fråga 2015/16:1150 Svenska mjölkproducenters konkurrenskraft i EU av (M) till Statsrådet (S) Mjölkpriserna är låga i såväl som och globalt. Ett internationellt överskott kombinerat med de ryska importsanktionerna för mejeriprodukter driver priserna nedåt, vilket är kännbart inte minst för svenska bönder som dessutom brottas med svenska särkrav. som situationen är allvarsam för svenska bönder ökar mjölkproduktionen i övriga EU. till gick, när mjölkkvoterna hade avskaffats, mjölkproduktionen i unionen upp med . Det motsvarar en ökning på jämfört med under föregående år. ökade sin produktion , ökade sin produktion och . Den svenska mjölkinvägningen minskade , enligt European Milk Market Observatory. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Hur avser statsrådet att verka för en stärkt internationell konkurrenskraft för svenska mjölkproducenter?
fr · H3111151 · 2016-04-26 00:00:00 — Fråga 2015/16:1151 Kostnader vid forskningsfinansiering av (V) till Statsrådet (S) Att ansöka om externa forskningsmedel är en alltför komplicerad historia. Forskaren ska ta hänsyn inte bara till sitt eget forskningsområde utan även till direkta kostnader och eventuella krav på medfinansiering från det egna lärosätet. Utöver dessa aspekter ska lärosätets indirekta overheadkostnad inkluderas i forskningsansökan, en kostnad som det kan vara svårt att få full täckning för. Centrala funktioner på ett universitet ska självfallet finansieras gemensamt, på såväl fakultets-, institutions- som avdelningsnivå. Men skillnader mellan lärosätena är stora. Stora lärosäten med mycket forskning har liten andel overhead, små lärosäten har större andel. Overheadkostnadernas andel för de genomsnittligt mest forskningstunga universiteten är . Flera små lärosäten har overhead. Enligt SUHF-modellen ska den indirekta kostnaden inklusive lokalkostnader motsvara ett pålägg på . och flera statliga finansiärer har accepterat denna modell, men acceptansen varierar bland andra finansiärer. Beroende på vem som är forskningsfinansiären och vilket lärosäte forskaren befinner sig på blir forskningen per krona varierande. Forskningen blir på det sättet inte ekonomiskt likvärdig på grund av ett krångligt finansieringssystem. Mot bakgrund av vad som har anförts ovan vill jag fråga statsrådet: Avser statsrådet att vidta åtgärder för att underlätta för forskare så att de enklare ska kunna söka externa forskningsmedel och för att skapa ett mer likvärdigt system?
fr · H3111152 · 2016-04-26 00:00:00 — Fråga 2015/16:1152 Naturbruksprogrammen av (M) till Statsrådet (S) Naturbruksprogrammen har precis varit föremål för översyn av . Det är inte första gången, och det måste anses förödande för utbildningsverksamheten att oupphörligt ifrågasättas och förändras. har backat från sin tidigare idé om att göra förändringar i vissa kursplaner, men har fortfarande för avsikt att föreslå regeringen ändringar i examensmålen. Vad som är ytterligare märkligt är att de aktuella förslagen är avsedda att verka redan från , och därmed från höstterminsstarten . Detta trots att elever redan har sökt utbildning och trots att de huvudmän som anordnar naturbruksprogrammen måste vara mycket långt framme i sin planering inför höstterminsstarten. Med hänvisning till ovan anförda vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att vidta för omedelbara åtgärder för att tydliggöra vad som kommer att gälla vid höstterminsstarten för presumtiva elever på naturbruksprogrammen och för huvudmännen?
fr · H3111153 · 2016-04-26 00:00:00 — Fråga 2015/16:1153 Utredning om lagen om stöd och service av (M) till Statsrådet (S) Det är nu länge sedan regeringen utlovade att tillsätta en utredning om funktionshinderspolitiken. Det är positivt, och det finns många områden som behöver ses över för att säkerställa ett rättssäkert möte med myndigheter och självbestämmande i vardagen för personer med funktionsnedsättning. är det av stor vikt att reformer som genomförs på området inte äventyrar stabiliteten och långsiktigheten inom lagen om stöd och service (LSS). Även till synes små förändringar i exempelvis reglerna för personlig assistans kan innebära en ny vardag för brukare. Därför är det bra om reformer inom funktionshinderspolitiken genomförs med en bred politisk samsyn över blockgränsen. Ett sätt att åstadkomma en bred politisk enighet vore att göra den kommande utredningen parlamentarisk. Med anledning av ovanstående frågar jag statsrådet : Avser statsrådet att tillsätta en parlamentarisk utredning för att se över funktionshinderspolitiken?
fr · H3111154 · 2016-04-26 00:00:00 — Fråga 2015/16:1154 Tuberkulos av (M) till Statsrådet (S) Tuberkulos är lyckligtvis inte längre en sjukdom som de flesta svenskar går och oroar sig för. Men vi bör ändå ta tillfället i akt och reflektera över det faktum att tuberkulos faktiskt finns kvar, kraftigast i utsatta länder men även här på hemmaplan. Inte nog med att sjukdomen finns kvar, det är till och med så att har antalet fall med bekräftad tuberkulos ökat i . En majoritet av dem som diagnostiserades med tuberkulos 2015 i har smittats i ett annat land eller är nyanlända. har antalet fall bland svenskfödda också ökat något. I den kategorin är ökningen störst bland personer som har insjuknat i tuberkulos de smittats av som unga. Tuberkulos är en allvarlig infektionssjukdom som kan ha ett långvarigt förlopp. Fördröjd diagnos och behandling kan innebära svåra konsekvenser för individen, men även en ökad risk för smittspridning. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att göra för att vända trenden med ökade fall av tuberkulos i landet?
fr · H3111155 · 2016-04-26 00:00:00 — Fråga 2015/16:1155 Elnätspris i tätort och glesbygd av (S) till Statsrådet (S) genomgår en snabb urbanisering, och befolkningen koncentreras till storstadsregionerna. För finansiering av en grundläggande infrastruktur som elnäten medför detta svårigheter. Nuvarande ellag och reglerna för nätbolagens intäktsram innebär att områden med färre kunder per meter ledning betalar avsevärt mer för tillgången till elnätet. Kundens pris varierar kraftigt mellan nätområden beroende på geografiska förutsättningar, bolagens effektivitet och ägarnas avkastningskrav. Samhällsförändringarna tenderar att ytterligare förstärka denna utveckling, då kundernas krav på leveranssäkerhet och elkvalitet medför fortsatt stora investeringsbehov. Bolagens prissättning ska vara icke-diskriminerande och objektiv. En grupp kunder ska inte bära en orimlig del av kostnaden i ett prisområde. Ellagen reglerar att ett nätföretag med flera närbelägna prisområden måste ha samma pris i dessa, så kallad samprissättning. Syftet är att utjämna priserna mellan glesbygd och tätort där kostnaderna för drift i de flesta fall är lägre. De berörda områdena ska vara geografiskt nära varandra, inte direkt angränsande, men inte heller vara i helt skilda delar av landet. Ett annat kriterium är att de berörda områdena inte tillsammans skapar en olämplig enhet, utan det bör vara en lämplig kombination av glesbygds- och tätortsområden. Skälet är att prisområden i närliggande områden, oavsett ägare, ska ha liknande prisnivåer. Så är inte fallet. Stadsnät med färre meter ledning per kund, som ligger nära ett glesbygdsnät med fler meter ledning per kund i samma geografi, har helt andra prisnivåer. Jag tror att exempelvis ett slopande av kriteriet geografisk närhet ger positiva effekter på glesbygdskundernas prisutveckling och att det är rimligt att priserna för en viktig infrastruktur som elnäten inte ska variera bara för att man bor i en glesbygdsgeografi i stället för en tätort. Min fråga till statsrådet är därför: Är statsrådet beredd att se över förutsättningarna för att ta bort kriteriet geografisk närhet eller vidta andra åtgärder i syfte att öka möjligheten till samprissättning av återstående glesbygds- och tätortsnät i olika prisområden?
fr · H3111156 · 2016-04-26 00:00:00 — Fråga 2015/16:1156 Risker med LFV:s etablering i av (C) till Statsrådet (S) är flygtrafikledningen vid svenska flygplatser konkurrensutsatt. Konkurrensutsättningen gjordes för att regionala och statliga flygplatser skulle kunna påverka sina kostnader för flygtrafikledningstjänst genom att kunna välja att utföra denna i egen regi eller genom att upphandla även från andra än (). Det fanns en förväntan, vilken också i flera upphandlingar infriats, att minska kostnaderna för tjänsten genom en mer flexibel utformning av tjänsten och genom de prispressande mekanismerna vid en konkurrenssituation. agerade den dåvarande politiska oppositionen (S, MP, V och SD) för att stoppa upphandlingar vid ett antal flygplatser. I betänkande 2012/13:TU18 anförde den dåvarande oppositionen bland annat att det finns höga inträdesbarriärer gentemot nya aktörer när en marknad öppnas upp. bedrivs lokal flygtrafikledning i dels av myndigheten , dels av en privat aktör. Flygtrafikledningstjänsten i konkurrensutsättas nu . Den svenska myndigheten har etablerat ett bolag i , , och avser enligt uppgift att delta i den pågående upphandlingen vid två flygplatser. Med anledning av ovanstående, och särskilt vad avser antagandet om höga inträdesbarriärer, vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Hur avser statsrådet att säkerställa att myndighetens LFV verksamheter i inte medför en risk för svenska staten, främst avseende ekonomiska aspekter?