ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H312742 · 2016-02-11 00:00:00 — Svar på fråga 2015/16:742 av (M) Behov av förlängda och intensifierade sanktioner gentemot har frågat mig om regeringen kommer att verka för att EU ska förlänga och utveckla sina sanktioner gentemot . EU införde ett antal sanktioner med anledning av situationen i . Sanktionerna har därefter skärpts och förlängts i olika etapper. En av sanktionsregimerna inriktar sig på undergrävande av territoriella integritet. Inom denna sanktionsregim har ungefär 150 individer, däribland ryska medborgare, belagts med förbud mot inresa till eller transitering genom EU. Samma individer har också fått sina tillgångar i EU frysta. Dessutom har ungefär 40 företag fått sina tillgångar i EU frysta. Dessa sanktioner förlängdes och gäller till . Utöver sanktionerna riktade mot individer och företag m.m. har EU infört restriktiva åtgärder riktade mot som helhet, också med anledning av undergrävandet av territoriella integritet. Dessa åtgärder innebär förbud mot handel med vapen och restriktioner för handel med vissa produkter med dubbla användningsområden, samt vissa produkter och tjänster inom oljeindustrin. Därutöver gäller ett förbud mot transaktioner med överlåtbara värdepapper och penningmarknads-instrument utfärdade av vissa ryska finansinstitut, försvarsindustriföretag och oljebolag. Dessa sanktioner förlängdes och gäller till . EU har även infört sanktioner med anledning av olagliga annektering av och Sevastopol. Dessa restriktiva åtgärder inbegriper ett importförbud- och investeringsförbud, exportförbud av viss utrustning kopplad till infrastrukturprojekt och olje-, gas- och mineralutvinning, samt ett förbud mot turismrelaterade tjänster. Dessa sanktioner förlängdes och löper ut . har genomgående argumenterat för att EU:s sanktioner mot ska vara kvar så länge skälen till att de infördes kvarstår. Situationen på marken är av avgörande betydelse. När det gäller bör sanktionerna vara kvar så länge som den olagliga annekteringen består. När det gäller undergrävandet av territoriella integritet bör sanktionerna vara kvar så länge de s.k. Minsk-överenskommelserna inte är uppfyllda, vilket också slogs fast av . gör bedömningen att överenskommelserna ännu inte har upp-fyllts av på flera punkter. har ännu inte kontroll över sitt territorium i de östra delarna av landet, vilket är ett centralt krav i avtalet. Om situationen förblir oförändrad kommer att hävda att sanktionerna mot bör förlängas vid EU:s kommande sanktionsöversyner .
frs · H312744 · 2016-02-10 00:00:00 — Dnr Ku2016/002222/D Svar på fråga 2015/16:744 av (M) Kunskap om EU har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att kunskapen om EU ska öka bland befolkning i stort. Låt mig först understyrka att jag, liksom , anser att ökade kunskaper om EU är mycket angeläget ur ett demokratipolitiskt perspektiv. Regeringens demokratipolitiska vision är att alla människor ska känna delaktighet i demokratin på jämlika villkor. Min utgångpunkt och starka övertygelse är att samhället byggs av många människors engagemang. Vår demokrati ska präglas av att fler ska ha möjlighet att påverka de beslut som rör dem. EU är en central del av den svenska demokratin och detta gäller självfallet också beslut som fattas på EU-nivå. Genom många människors engagemang och delaktighet på alla beslutsnivåer kan vår demokrati stärkas. Mot den bakgrunden är kunskap om EU och dess institutioner en grundläggande förutsättning för individens möjligheter till insyn, delaktighet och inflytande i de politiska processer som berör den egna vardagen. Regeringen verkar på flera sätt för att främja delaktigheten för olika aktörer i när det gäller frågor som beslutas på EU-nivå. Inom ramen för demokratipolitiken avsätts t.ex. medel till EU:s program Ett för medborgarna 2014–2020 som syftar till att främja demokratisk delaktighet bland EU:s medborgare genom projekt som bedrivs av det civila samhällets aktörer. Ett annat exempel är utbildning av lärare till s.k. EU-skolambassadörer och av skolledare som har pågått inom ramen för ett partnerskap mellan kommissionen, och regeringen i syfte att öka kunskapen om EU. är min bedömning att ytterligare åtgärder för att öka allmänhetens kunskap om EU kan vara befogade. Jag har mot den bakgrunden mottagit betänkandet EU på hemmaplan (SOU 2016:10) och de förslag på åtgärder som där presenteras. Förslagen är viktiga för vårt arbete framåt. Som kultur- och demokratiminister vill jag göra vad jag kan för att inom mitt ansvarsområde främja demokratisk delaktighet. Regeringen kommer att skicka betänkandet på remiss. Regeringen kommer som sig bör avvakta remissvaren varefter det faller på mig och regeringen att bereda förslagen och bedömningarna vidare. Jag ser fram emot att återkomma med konkreta förslag på åtgärder i dessa viktiga frågor.
frs · H312745 · 2016-02-10 00:00:00 — Dnr N2016/00949/DL Svar på fråga 2015/16:745 av (M) Definitionen av alkoholhaltig dryck har frågat vad han gör för att hitta en tydligare definition av cider likt den som finns för exempelvis vin. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Som skriver finns det inte någon EU-gemensam definition av vad som avses med cider. Därför har tagit fram en föreskrift om cider (LIVSFS 2005:11) som ska tillämpas på cider som lagligen produceras och säljs i . Föreskrifterna gäller alla produkter som betecknas som äppel- eller päroncider oavsett om dryckerna innehåller alkohol eller ej. Förutom denna föreskrift gäller också t.ex. de allmänna reglerna om livsmedelsinformation till konsumenter där det bl.a. står att konsumenten inte ska bli vilseledd. För att öka förståelsen för lagstiftningens krav har också tagit fram en vägledning till föreskrifterna om cider där det finns exempel på vad produkterna får kallas beroende på innehåll och framställningsmetod. Jag håller med om att märkning är ett viktigt verktyg för att konsumenten ska kunna göra aktiva val. Genom föreskrift och vägledning finns goda förutsättningar för detta i . Jag ämnar därför inte vidta några ytterligare åtgärder , men följer frågan noga.
frs · H312746 · 2016-02-16 00:00:00 — Dnr Ju2016/01045/ Svar på fråga 2015/16:746 av (M) Besked om åldersbedömningar har frågat mig när vi kan förvänta oss ett besked om att ska återinföra medicinska åldersbedömningar. Inledningsvis kan det konstateras att medicinska åldersbedömningar utförs om än i liten omfattning. Det har varit svårt att få dessa genomförda bland annat beroende på brist på anbud och på låsningar mellan olika aktörer som gjort att man inte har kunnat erbjuda undersökningar i någon större utsträckning. Det är därför angeläget att finna en ordning för hur medicinska åldersbedömningar kan genomföras. Frågan om huruvida en asylsökande är under eller är viktig, inte minst när det gäller boende och omvårdnad men även när det gäller frågan om uppehållstillstånd. Det är till exempel inte lämpligt att ensamkommande barn bor med vuxna asylsökande i barnboendena och resurser avsatta för barn ska inte gå till vuxna asylsökande. En bedömning av åldern måste därför göras när den asylsökande inte kan göra sin ålder sannolik och det finns tveksamheter om den ålder som uppgetts. En medicinsk åldersbedömning kan bidra till underlaget och ge den sökande stöd för de uppgifter om åldern som lämnats. Mot bakgrund av detta har regeringen höjt ambitionsnivån när det gäller åldersbedömningar. har i regleringsbrevet fått i uppdrag att i ökad utsträckning bedöma åldern på ensamkommande barn vid registrering och prövning. Myndigheten ska i ökad utsträckning åldersbedöma asylsökande ensamkommande barn vid registreringen för att bland annat kunna bedöma om kontroll i Eurodac ska göras och om Dublinförordningen ska tillämpas. ska också vidta åtgärder för att få bättre beslutsunderlag inför bedömningen av om den sökande har gjort sin identitet och ålder sannolik vid prövningen av asylärendet. ska myndigheten delredovisa vidtagna och planerade åtgärder till . Ett intensivt arbete pågår också inom för att finna en ordning så att fler medicinska åldersbedömningar av asylsökande kan genomföras. Regeringen avser att återkomma i närtid i denna fråga.
frs · H312747 · 2016-02-16 00:00:00 — Dnr S2016/000872/JÄM Barn-, äldre- och jämställdhetsministern Svar på fråga 2015/16:747 av (M) Pengar till tjej- och kvinnojourer har frågat vilka åtgärder jag och regeringen avser vidta för att tjej- och kvinnojourerna på ett enklare och tydligare sätt kan få ta del av pengar som har avsatts till jourernas arbete, så att resultatet blir fler sängplatser för våldsutsatta. Låt mig vara tydlig med att det är kommunerna, genom tvingande regler i socialtjänstlagen, som ansvarar för att kvinnor som har utsatts eller riskerar att utsättas för våld, samt deras barn, får det stöd och skydd som de behöver. Det varken är eller ska vara ideella organisationers ansvar. Syftet med statsbidraget, som tillkom 2015, är att stödja kvinno- och tjejjourerna i deras viktiga arbete när det gäller bl.a. rådgivning, samtalsstöd, stöd i kontakter med myndigheter och annat praktiskt stöd, information, kompetensutveckling, säkerhetsåtgärder i skyddat boende samt stöd för att förebygga mäns våld mot kvinnor. Bidraget avser dock inte skyddat boende, eftersom regeringen bedömer att ett sådant bidrag skulle riskera att urholka ansvar för sådan verksamhet. I den mån jourerna tillhandahåller sängplatser är grundprincipen att ska betala för dem. Statsbidraget fördelas av med stöd av en förordning som trädde i kraft . Fördelningen av bidragen kommer enligt beslutas . Jag kommer därefter bjuda in ROKS, Unizon och för att ta del av deras respektive erfarenheter av förordningen samt förslag på hur hanteringen av statsbidraget kan förenklas och förbättras så att den ger bästa tänkbara möjligheter till en utveckling av jourernas verksamhet.
frs · H312749 · 2016-02-16 00:00:00 — Dnr Ju2016/01070/ Svar på fråga 2015/16:749 av (M) försenade utbetalningar till kommunerna har frågat mig vad jag avser göra för att komma till rätta med problemet med att kommuner ligger ute med betydande kostnader som de ännu inte fått ersättning för. valde många ensamkommande barn att söka asyl i . Den senaste prognosen från visar att antalet kan komma att bli fortsatt högt , om dock lägre än 2015. Kommunernas ansvar när det gäller mottagandet av ensamkommande barn och unga har varit och är fortsatt stort. Detta är extra påtagligt inom . Staten ersätter kommunerna för kostnaderna för mottagandet av ensamkommande barn och unga. Det nuvarande ersättningssystemet är inte anpassat för situationer vid ett högt antal asylsökande ensamkommande barn och unga. Detta är något regeringen är väl medveten om. Regeringen har därför tydliggjort i regleringsbrev att myndigheten ska vidta åtgärder för att ersättningar till asylsökande, kommuner och landsting ska ske i närmare anslutning till inkommen begäran om ersättning. Dessutom har regeringen betalat ut 8,33 miljarder som engångsbelopp till kommuner för att hantera den rådande flyktingsituationen och för att minska trycket på den kommunala ekonomin. Medlen avses även täcka kostnader som förväntas uppstå . I budgetpropositionen 2016 aviserade regeringen att det finns behov av att göra en översyn av den statliga ersättningen för kommunernas boendekostnader vid mottagandet av ensamkommande barn. pågår ett arbete med syfte att förenkla regelverket, minska den administrativa bördan för kommunerna samt minska problemet med att vissa kommuner får vänta på ersättning. Regeringen avser att i närtid återkomma i denna fråga.
frs · H312750 · 2016-02-16 00:00:00 — Dnr Ju2016/01071/ Svar på fråga 2015/16:750 av (M) Livstidsstraffet för mord har frågat mig vilka åtgärder jag och regeringen kommer att vidta för att säkerställa att avsikt beslut vad gäller påföljden för mord tydliggörs. Frågan är ställd mot bakgrund av en dom från . Mord är ett angrepp på den mest grundläggande av alla rättigheter, nämligen rätten till liv. Att beröva någon livet får anses vara en av de mest klandervärda handlingar som någon kan utföra. Detta måste också återspeglas i straffet för brottet. trädde en lagändring i kraft som syftade till att öka användningen av livstidsstraffet. Avsikten var att detta straff skulle kunna användas i betydligt större utsträckning och utgöra ett normalstraff i den bemärkelsen att det förutsågs dömas ut i en majoritet av fallen. Lagtekniskt innebar ändringen att det i straffskalan för mord lades till att straffet är fängelse på livstid ”om omständigheterna är försvårande”. Tillägget ska ses mot bakgrund av att livstids fängelse, enligt förarbetena till den tidigare lydelsen av lagtexten, skulle förbehållas de allvarligaste fallen samt att det av praxis framgick att detta straff skulle tillämpas då omständigheterna var synnerligen försvårande. Det är domstolarnas uppgift att tolka lagen och utveckla praxis. Enligt Högsta domstolens tolkning innebär lagändringen inte någon förändring av det rättsläge som gällde tidigare. Därmed riskerar den lagändring som skedde att inte få genomslag, vilket inte är tillfredsställande. I syfte att säkerställa att beslut får genomslag i praktiken är regeringen beredd att se över vilka åtgärder som bedöms nödvändiga.
frs · H312751 · 2016-02-18 00:00:00 — Svar på fråga 2015/16:751 av (L) Sexslaveri med barn i har frågat statsministern på vilket sätt han kommer att agera för att försöka förmå premiärminister att stoppa sexslaveriet med unga flickor i . Frågan har överlämnats till mig. Under sitt besök i tog statsministern upp kvinnors och flickors mänskliga rättigheter med premiärminister . Statsministern underströk särskilt att utnyttjande av kvinnor och barn, inte minst i form av sexuellt våld, måste upphöra och att ytterligare ansträngningar krävs. Möjligt samarbete mellan och diskuterades. Stärkandet av respekten för kvinnors och flickors mänskliga rättigheter är en central del i regeringens arbete såväl utrikespolitiskt som nationellt. För världens första uttalat feministiska regering är den feministiska utrikespolitiken ett viktigt redskap. Det är genom motverkande av alla former av våld och diskriminering, som begränsar kvinnors och flickors handlingsutrymme, som deras fulla åtnjutande av mänskliga rättigheter kan realiseras. presenterades en handlingsplan för den feministiska utrikespolitiken i vilken en prioritet är att stärka de sexuella och reproduktiva rättigheterna. Regeringen driver dessa frågor såväl bilateralt som genom EU och FN och i andra sammanhang. Regeringen välkomnar att Agenda 2030-målen explicit uppmärksammar olika former av våld mot och exploatering av kvinnor och barn och kommer på olika sätt att stödja implementeringen av målen både nationellt och internationellt. Bland annat har regeringen uttryckt intresse att delta som ”stigfinnare” i ett nytt globalt partner-skap till stöd för implementeringen av de mål i Agenda som rör våld mot och exploatering av barn. Inför det indiska statsbesöket träffade sr den indiska ministern för kvinnor och barns utveckling, Maneka , och disku-terade frågor som kvinnans ställning och säkerhet. Jämställdhetsfrågor togs även upp i överläggningarna med president under stats-besöket. Genom Sida bidrar bland annat till Rädda Barnens arbete i till stöd för barns trygghet och skydd med fokus på könsbaserat och sexuellt våld. Sida stödjer även organisationer som Individuell Människohjälp och som arbetar i regionen med barns och kvinnors rättigheter. Regeringen följer utvecklingen av kvinnors och flickors åtnjutande av mänskliga rättigheter i . Det har förts en intensiv debatt i om kvinnorättsfrågor och jämställdhet, särskilt . Efter den uppmärksammade gruppvåldtäkten 2012 genomfördes en ut-redning (to Criminal ) om det rättsliga skyddet för kvinnor. Denna resulterade i att ett antal lagar skärptes för att förbättra skyddet för kvinnor. Även om det rätts-liga skyddet förbättrats lever många kvinnor och flickor i en utsatt situa-tion i , vilket nödvändiggör fortsatt engagemang.
frs · H312752 · 2016-02-23 00:00:00 — Dnr N2016/01079/TIF Svar på fråga 2015/16:752 av (C) Intäkter från trängselskatt i har frågat mig om jag kan garantera att denna åtgärd inte kommer att kosta skattebetalarna något extra vare sig i eller i som helhet, och kan statsrådet också garantera att det inte medför någon som helst extra risk för de åtgärder som är planerade inom ramen för Västsvenska paketet. Den åtgärd beskriver påverkar inte statens åtagande i Västsvenska paketet. Staten bidrar med sin del av kostnaderna enligt det avtal som tecknats mellan berörda parter. Den ökade upplåningen medför marginellt ökade räntekostnader. Storleken på eventuellt extra kostnader är svåra att förutsäga eftersom detta kommer att vara beroende av den framtida ränteutvecklingen. Räntan har varit lägre , vilket påverkar storleken på de eventuella merkostnader som uppstår för att ta upp dessa lån. Givet dagens bedömningar kommer eventuella merkostnader inte att belasta trängelskatteanslagen utan finansieras från anslaget 1:1 Utveckling av staten transportinfrastruktur.
frs · H312753 · 2016-02-23 00:00:00 — Dnr N2016/01080/TIF Svar på fråga 2015/16:753 av (M) Behovet av robusta vägtransporter för det halländska arbets- och näringslivet har frågat mig vilka intryck jag tar med mig från besöket i när det gäller behov av infrastrukturinvesteringar i vägnätet i . består av en hel besöksnäring och är ett populärt resmål. Det gör att trafikvolymerna till och från varierar mycket. Detta kan inte enbart hanteras med åtgärder i infrastrukturen utan alla aktörer måste gemensamt arbeta för att effektivisera resor och transporter. Det är t.ex. positivt att många väljer att åka buss till . Företagen kan också arbeta med att effektivisera godstrafiken genom smarta logistiklösningar. Jag kunde under mitt besök därutöver konstatera att det är viktigt med fungerande person- och godstransporter till och från . Resor och transporter till och från sker främst på , vilka är statliga vägar som ligger inom Region planeringsansvar. Regeringen avser ta fram en ny nationell trafikslagsövergripande plan för utveckling av transportsystemet samt ekonomiska ramar för trafikslagsövergripande länsplaner för regional transportinfrastruktur för perioden –2029. Arbetet har inletts med att förbereda för en proposition med förslag till inriktning för infrastrukturplaneringen och ekonomiska ramar för planperioden. Fastställelse av planerna beräknas . Regeringen fastställer ekonomiska ramar för samtliga länsplaner, men fattar inte beslut om vilka infrastrukturåtgärder som finns med i planerna. Prioritering av vilka investeringar och förbättringsåtgärder som ska genomföras på länsvägar i ansvarar Region för i egenskap av länsplaneupprättare.
frs · H312754 · 2016-02-17 00:00:00 — Dnr Ku2016/00235/KL Svar på fråga 2015/16:754 av (M) Fri entré på statliga museer har frågat mig om jag är beredd att utlokalisera de statliga museerna till andra delar av landet än storstadsområdena för att på så sätt ge fler möjlighet att ta del av våra gemensamma skatter. Regeringen bedömer att lika tillgång till det gemensamma kulturarvet bör ses som en demokratisk rättighet och att det är viktigt att så många som möjligt upplever att museerna är till för dem. Flera hinder finns för att detta ska uppnås, bl.a. entréavgiften. Därför är det mycket glädjande att vi nu kunnat införa fri entré på många av de statliga museerna. Många av de museer som berörs av fri-entré-reformen ligger mycket riktigt i , dock inte alla. ligger i , Flygvapenmuseum ligger i , ligger i , ligger i kommun och har en filial i . Det faktum att många statliga museer ligger i utgör en spegling av den historiska utvecklingen. De centrala museerna skiljer sig i detta avseende inte från strukturen avseende övriga centrala samhällsinstitutioner. I bägge fallen präglas strukturerna i hög utsträckning av att utgjort huvudstad och förvaltningscentrum. Även de statliga museerna i är dock hela landets museer och det är viktigt att komma ihåg att en stor andel av besökarna inte är hemmahörande i närområdet. De statliga museerna som berörs av fri entré-reformen gör också andra stora insatser för att öka tillgängligheten till verksamhet och samlingar i hela landet, bl.a. genom digitalisering och genom utlåning av föremål. När det gäller att flytta etablerade museiverksamheter finns många överväganden att göra. Det handlar t.ex. om att flytt av samlingar i stor skala är riskabelt och mycket resurskrävande. En flytt av ett stort museum skulle sammantaget ta mycket stora resurser i anspråk och innebära stora verksamhetsmässiga risker. Givet dessa omständigheter planerar regeringen inte för att utlokalisera någon nu befintlig statlig museiverksamhet från . En viktig prioritering för regeringen är dock att så många som möjligt i hela landet ska få del av det gemensamma kulturarvet. För att uppnå detta finns andra, mer kostnadseffektiva, sätt än att flytta museer från . Regeringen har bl.a. tillfört med medel för att stärka museets regionala närvaro, t.ex. genom samarbeten med regionala museer. Genom förstärkt regionalt samarbete kan de statliga museernas verksamhet spridas och tillgängliggöras ytterligare. Regeringen gav också den nu avslutade museiutredningen i tilläggsdirektiv att analysera och lämna förslag på hur samlingar och verksamhet vid de centrala museerna i ännu högre utsträckning kan göras tillgängliga för människor i hela landet. Utredningens betänkande är nu ute på remiss. I sammanhanget är det också viktigt att framhålla att många av de regionala museerna, som delvis finansieras av staten genom kultursamverkansmodellen, har fri entré . Beslutet om fri entré eller inte på dessa museer fattas dock inte av regeringen utan regionalt.
frs · H312755 · 2016-02-17 00:00:00 — Dnr N2016/01114/HL Svar på fråga 2015/16:755 av (M) Utformningen av jordbruksstödet har frågat mig på vilket sätt jag är beredd att agera för att jordbruksstöden framöver ska fungera mer neutralt och bättre ta hänsyn till relevanta parametrar. Den gemensamma jordbrukspolitiken har flera olika mål, bland annat att främja ett konkurrenskraftigt jordbruk och att uppnå en territoriellt balanserad utveckling. Viktiga redskap för detta är de två stödformer som nämner i sin fråga, kompensationsstödet inom ramen för landsbygdsprogrammet och det nationella stödet till jordbruket i norra . De effekter av gränsdragningar som pekar på, dvs. att två grannar med likadana odlingsbetingelser hamnar på var sin sida om en gräns, är kända för mig och jag kan försäkra att jag gör allt som är möjligt för att minimera negativa effekter av gränsdragningar, utan att för den skull gå utanför de tillåtna legala ramarna.
frs · H312756 · 2016-02-16 00:00:00 — Dnr Ju2016/01142/ Svar på fråga 2015/16:756 av Boriana (M) Åtgärder vid ett ökat antal asylsökande Boriana har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att förhindra att hamnar i en situation som är ohanterlig om antalet asylsökande ökar. Regeringen har redan vidtagit ett flertal åtgärder för att minska antalet asylsökande i . Bland annat har regeringen förlängt den tillfälliga gränskontrollen vid inre gräns och infört identitetskontroll för passagerare på bussar, tåg och färjor från till fram till . Identitetskontrollerna kan förlängas i taget från lagens ikraftträdande. Regeringen har därutöver aviserat att asylreglerna ska anpassas till en miniminivå i förhållande till EU-lagstiftningen. Förslag till lagstiftning har gått ut på remiss. Inom EU kommer regeringen också att fortsätta verka för att fler av medlemsstaterna tar ansvar för den rådande flyktingsituationen så att en jämnare fördelning av asylsökande uppnås. En förutsättning för en hållbar gemensam asylpolitik är en fungerande yttre gräns där kontroll och registrering verkligen sker vid inresa. Slutligen är det av största vikt att vi kommer fram till lösningar när det gäller orsakerna till att människor tvingas lämna hus och hem. Från EU:s sida måste vi därför öka ansträngningarna i arbetet mot de bakomliggande orsakerna till flyktingströmmar och ofrivillig migration. Detta sker bland annat genom stödjandet av de internationella institutioner som är ansvariga för utvecklings-, flykting- och migrationsfrågorna. har vi sett en kontinuerlig minskning av antalet asylsökande i . Om de vidtagna åtgärderna inte räcker är regeringen beredd att göra mer för att vi ska ha ett hållbart asylmottagande i . Jag följer dock utvecklingen mycket noga.