ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H412364 · 2016-11-29 00:00:00 — Dnr N2016/07289/MRT Svar på fråga 2016/17:364 av Per Klarberg (SD) Högre bärighetsklass för högkapacitetsfordon Per Klarberg har frågat mig om det är min bedömning att det föreslagna vägnätet kan få en reell effekt för tunga transporters effektivitet och skapa förutsättningar för svenska åkerier att investera i nya fordonskombinationer. Per Klarberg har vidare frågat om jag avser verka för att BK4-vägnätet ska bli större framöver. Regeringen är generellt positiv till att tillåta lastbilar på upp till under förutsättning att det leder till mindre miljö- och klimatpåverkan, effektivare transporter, en bättre konkurrenssituation för svenska åkerier, nytta för näringslivet samt att kostnaderna för anpassning av infrastrukturen står i relation till den ökade samhällsnyttan. De tyngre lastbilarna får heller inte innebära att gods flyttas från järnväg och sjöfart till väg. Det är som fattar beslut om klassificering av statliga vägar i bärighetsklasser. Regeringen beslutade om en lagrådsremiss där det föreslås en ny bärighetsklass, BK4, som gör det möjligt med tyngre fordon och fordonskombinationer än vad som är möjligt . Förslaget till en ny bärighetsklass kommer att ingå i en planerad godstrafikproposition. Inför den planerade propositionen såg regeringen ett behov av att få en bättre bild av vilka statliga vägar som är lämpade för BK4. fick därför i uppdrag att redovisa vilka statliga vägar som skulle vara lämpliga att tillhöra en ny bärighetsklass, BK4. Uppdraget redovisades till och ingår i den fortsatta beredningen av propositionen.
frs · H412365 · 2016-11-30 00:00:00 — Dnr Fi2016/04211/K Svar på fråga 2016/17:365 av (M) Översyn av regelverket kring balanskravet och god ekonomisk hushållning i kommunerna har frågat mig om jag är beredd att ta initiativ till en översyn av regelverket kring balanskravet och "en god ekonomisk hushållning" i enlighet med yttrandet från SKL? överlämnade sitt betänkande En ändamålsenligt redovisning (SOU 2016:24) till regeringen . Betänkandet har remitterats och remisstiden gick ut . Kommuner och Landsting (SKL) är en av de remissinstanser som har yttrat sig. Förslagen bereds i och jag kan inte föregipa beredningen.
frs · H412366 · 2016-11-29 00:00:00 — Dnr N2016/07317/TIF Svar på fråga 2016/17:366 av (L) Statsbidrag till enskild väghållning har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder för att i enlighet med förslag göra det möjligt för enskilda väghållare att få statsbidrag vid större underhållsåtgärder. Regeringen är medveten om de enskilda vägarnas betydelse. De utgör merparten av det svenska vägnätet i mil räknat, men andelen av trafikarbetet är betydligt blygsammare. De enskilda vägarna spelar en viktig roll när det gäller tillgängligheten för medborgare och näringsliv och de enskilda väghållarna gör en berömvärd insats som inte alltid uppmärksammas efter förtjänst. I dagens system är det som beslutar om bidrag till årlig drift och till särskild drift, vilket närmast motsvarar underhåll. Bidrag till investeringar däremot sker efter prioritering i respektive länsplan. Det är alltså inte verket självt som råder över om sådana kostsamma åtgärder som broombyggnader ska kunna få statsbidrag. Gränsen för vad som räknas som investering går vid 14 basbelopp. har kommit in med förslag om ändringar i systemet med statsbidrag till enskild väghållning. Bland förslagen ingår att broar på vägar som inte får bidrag till årlig drift skulle komma i fråga för bidrag. De vägar som får driftsbidrag ska hållas öppna för allmän trafik, vilket är den motprestation samhället får för statsbidraget. En utvidgning måste därför bl.a. analyseras ur statsstödssynpunkt. Också övriga delar av förslag måste analyseras och konsekvensbedömas vilket ingår i den pågående beredningen av ärendet.
frs · H412368 · 2016-11-30 00:00:00 — Dnr M2016/02761/Nm Svar på fråga 2016/17:368 av (M) Vattenkraften och energiöverenskommelsen har frågat mig på vilket sätt jag och regeringen avser att säkerställa att mål och intentioner i energiöverenskommelsen fullföljs i samband med den kommande vattenverksamhetspropositionen. pågår en process med att analysera innebörden av energiöverenskommelsen i förhållande till det pågående arbetet med utarbetande av förslag till ändrade bestämmelser om vattenverksamheter baserat på förslag. Jag kan inte föregå den pågående processen eller ge en exakt tidpunkt för när regeringen avser att återkomma till i frågan, men en kommande vattenverksamhetsproposition kommer att skrivas utifrån intentionerna i energiöverenskommelsen.
frs · H412370 · 2016-11-30 00:00:00 — Dnr N2016/07327/HL Svar på fråga 2016/17:370 av (M) Hästens bidrag till öppna landskap har frågat mig om jag avser att vidta konkreta åtgärder för att förbättra hästnäringens villkor i allmänhet och göra hästen till stödgrundande djurenhet på lika villkor som andra betande djur i synnerhet. Hästen har en viktig betydelse för vår samhällsekonomi. Med de spridningseffekter hästnäringen har så omsätter sektorn 45–och innefattar 30 000 heltidsarbeten. Regeringen stödjer hästnäringen bland annat genom det avtal som staten har med ägarna till AB Trav och Galopp, Svensk Travsport och . Genom det gällande avtalet finansieras () med för övergripande insatser av riksintresse för hästsektorn i . HNS har uppdraget att långsiktigt stärka och utveckla svensk hästnäring. Dessa medel finansierar bland annat kompetensförsörjning till hästnäringen, forskning, barn- och ungdomsverksamhet, utveckling av avel och uppfödning samt de tre riksanläggningarna , och Wången. Tillämpningen av EU-regelverken då det gäller att inkludera hästar i landsbygdsprogrammet skiljer sig inte åt mellan föregående programperiod, som alliansregeringen ansvarade för, och den innevarande programperioden. EUs förordning för landsbygdsutveckling anger som syfte för kompensationsstödet att stödet ska ersätta jordbruket för de sämre produktionsförhållandena i de utpekade områdena. Syftet är uttalat att stödet ska riktas till jordbruksproduktion för att bevara detta i områden med sämre förutsättningar. Av de hästar som finns på jordbruksföretag (ca 100 000 av det totala antalet hästar på 360 000 stycken) hålls det stora flertalet för sport- eller hobbyverksamhet alltså inte för jordbruksproduktion. skattar att av de hästar som finns i jordbruksföretag kan räknas som att de ingår i någon form av jordbruksproduktion, det vill säga cirka 10 000 av de 360 000 hästar som finns i landet. Att skilja ut hästar som används för jordbruksproduktion är svårt om det ska ske på ett rättssäkert och rättvist sätt då en rad problem med gränsdragningar uppstår. Däremot så kan hästar användas som betande djur i andra arealbaserade stödsammanhang, främst då för att hävda ängs- och betesmarker i det riktade stödet till den typen av marker. Genom detta bidrar hästarna till att hålla marker i hävd som annars skulle vuxit igen och därmed inte ens klarat de krav på skötsel som ställs för gårdsstödet. I landsbygdsprogrammet så finns inte bara arealbaserade stöd utan även företags- och projektstöd för att utveckla näringslivet på landsbygden. Detta är stöd för utveckling av företagande och erbjuder möjligheter till bl.a. kompetensutveckling och investeringsstöd för såväl hästföretagare som andra företagare verksamma på landsbygden.
frs · H412371 · 2016-11-29 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:371 av (M) Budapestkonventionen har frågat mig när regeringen avser att föreslå för att ska ratificera konvention om it-relaterad brottslighet (Budapestkonventionen). It-relaterad brottslighet är ett växande fenomen och regeringen arbetar aktivt med att följa utvecklingen och ge de brottbekämpande myndigheterna de verktyg de behöver. Som anför är Budapestkonventionens huvudsakliga syfte att harmonisera den nationella lagstiftningen rörande it-relaterad brottslighet samt att förenkla det internationella samarbetet kring dessa frågor. Konventionen fyller således en viktig funktion. Däremot kommer en ratifikation inte att leda till några stora förändringar för svensk del eftersom redan uppfyller de allra flesta kraven i konventionen. Det finns ett betänkande avseende tillträde till konventionen (SOU 2013:39). Det har remitterats och pågår inom arbete med en lagrådsremiss. Regeringens ambition är att under innevarande mandatperiod återkomma till med en proposition.
frs · H412372 · 2016-11-29 00:00:00 — Dnr N2016/07324/MRT Svar på fråga 2016/17:372 av (M) 74 tons lastbilar har frågat mig om jag och regeringen avser att agera för att säkerställa att 74 tons lastbilar blir möjliga att använda i praktiken. Regeringen är generellt positiv till att tillåta lastbilar på upp till 74 tonunder förutsättning att det leder till mindre miljö- och klimatpåverkan, effektivare transporter, en bättre konkurrenssituation för svenska åkerier, nytta för näringslivet samt att kostnaderna för anpassning av infrastrukturen står i relation till den ökade samhällsnyttan. De tyngre lastbilarna får heller inte innebära att gods flyttas från järnväg och sjöfart till väg. Det är som fattar beslut om klassificering av statliga vägar i bärighetsklasser. Regeringen beslutade om en lagrådsremiss där det föreslås en ny bärighetsklass, BK4, som gör det möjligt med tyngre fordon och fordonskombinationer än vad som är möjligt . Förslaget till en ny bärighetsklass kommer att ingå i en planerad godstrafikproposition. Inför den planerade propositionen såg regeringen ett behov av att få en bättre bild av vilka statliga vägar som är lämpade för BK4. fick därför i uppdrag att redovisa vilka statliga vägar som skulle vara lämpliga att tillhöra en ny bärighetsklass, BK4. Uppdraget redovisades till och ingår i den fortsatta beredningen av propositionen.
frs · H412373 · 2016-11-29 00:00:00 — Dnr N2016/07326/TIF Svar på fråga 2016/17:373 av (L) till flygplats har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att få till stånd förbättrade marktransporter i form av spårbunden kollektivtrafik till . Utbyggnaden av till är ett samverkansprojekt med flera parter, såväl berörda kommuner som och är medverkande. är huvudman för utbyggnaden. Det finns ett tydligt regelverk för hur ianspråktagande av mark ska genomföras. Det har mig veterligen inte till regeringen framförts att det finns några problem eller hinder med regelverket i samband med utbyggnaden av och jag avser därmed inte att vidta några åtgärder.
frs · H41293 · 2016-11-01 00:00:00 — Dnr N2016/06326/JM Svar på fråga 2016/17:93 av (SD) Långa handläggningstider för plantering på jordbruksmark har frågat mig om jag och regeringen avser att agera för att minska den långa handläggningstiden för tillstånd för att ta jordbruksmark ur produktion. Enligt 3 § i förordning (1998:915) om miljöhänsyn i jordbruket så får jordbruksmark tas ur produktion tidigast efter det att en anmälan har gjorts till , om inte medger annat. Övergångstiden regleras alltså i förordningen. Enligt förordningen får dock medge undantag från regeln. En anmälan behövs inte om åtgärden att ta marken ur produktion är av ringa betydelse för jordbruket på brukningsenheten eller för natur- och kulturmiljön. Regeringen ser inget behov av att ändra reglerna.
frs · H41295 · 2016-11-01 00:00:00 — Dnr N2016/06365/HL Svar på fråga 2016/17:95 av (M) Uteblivna pengar till lokal utveckling för 437 000 medborgare har angående lokalt ledd utveckling frågat mig hur jag som landsbygdsminister motiverar denna centralisering av utvecklingsmedel. Först och främst vill jag betona att jag förstår att det är ett tråkigt besked för de fem områden som inte har prioriterats. Mycket arbete har lagts ner på de lokala utvecklingsstrategierna och att hitta det sätt man bedömer att området bäst skulle utvecklas på. Förra regeringen uppdrog till att ansvara för urvalsprocessen för vilka lokala utvecklingsstrategier som skulle få finansiering. I enlighet med inrättades en urvalskommitté med syfte att välja ut lokala utvecklingsstrategier. Prioriteringen av strategier genomfördes utifrån två krav. Dels att de lokala gruppernas utvecklingsstrategier skulle hålla hög kvalitet, dels att de lokala grupperna skulle ha god administrativ kapacitet. Dessa krav var väl kända inför urvalsprocessen. Att göra en prioritering och bestämma hur förslagen till strategier skulle bedömas har således varit Statens jordbruksverks ansvar och jag har förtroende för hur de har skött sitt uppdrag. I budgetfördelningen mellan leaderområden finns en betydande gleshetsfaktor, vilket innebär att glesare områden får mer pengar per invånare. Många områden med mycket glesa strukturer har blivit prioriterade leaderområden. Att vissa glesa områden inte prioriterats att bli leaderområden beror på en bedömning av dessa områdens strategiers kvalitet och administrativa kapacitet.
fr · H411410 · 2016-12-01 00:00:00 — Fråga 2016/17:410 Djurskyddsarbetet i EU av (S) till Statsrådet (S) På ministermötet lyfte ministern upp frågan om djurtransporterna i . Det gjordes med anledning av hur undermåliga dessa transporter är. Det gläder mig att det gjordes och att frågan verkar ha vunnit gehör. Jag litar nu på att frågan rullar vidare och att det blir skillnad för djuren. Att EU är en viktig arena för att jobba med djurskyddsfrågor står alldeles klart, och jag undrar därför: Vilka djurskyddsfrågor avser statsrådet att lyfta fram i EU framöver?
fr · H411417 · 2016-12-01 00:00:00 — Fråga 2016/17:417 Tillväxten för av (M) till Finansminister (S) presenterade en rapport om utvecklingen av RUT-avdraget . Rapporten visar att var den genomsnittliga tillväxten i branschen . Den förväntade tillväxten för var . Enligt rapporten kan den svaga utvecklingen av branschen kopplas till halveringen av RUT-avdraget, från och person till och person. Efter att utvidgningen av tjänster som omfattas av reglerna för RUT-avdrag trätt i kraft har tillväxttakten i branschen ökat markant, visar . Att en ung bransch fortsätter att växa är i grunden bra, men baksidan är att de nya tjänsterna som ryms i avdraget, exempelvis it-tjänster i hemmet och flyttjänster, minskar utrymmet och möjligheterna att växa för det som har utgjort RUT-tjänsternas kärna, de hushållsnära tjänsterna. De hushållsnära tjänsterna, som fram till utgjorde RUT-tjänsterna, har skapat många jobb sedan de infördes. Framför allt har de varit till gagn för utrikes födda kvinnor som har hittat en väg in på svensk arbetsmarknad. Vi moderater vill höja taket i RUT-avdraget till och person, bland annat för att de hushållsnära tjänsterna inte ska trängas undan av de nya tjänster som ryms inom RUT-avdraget. Jag undrar om finansministern känner oro för de kvinnor som riskerar att trängas ut från arbetsmarknaden på grund av sänkningen av RUT-avdraget, och jag vill därför fråga finansminister : Avser finansministern att göra någon uppföljning av hur RUT-avdraget fördelas inom sektorn?
fr · H411420 · 2016-12-01 00:00:00 — Fråga 2016/17:420 Kampen mot hiv/aids av (M) till Statsrådet (S) , , är det . Den behövs för att fästa regelbunden uppmärksamhet på den ständiga kampen mot hiv och aids. FN lägger fram en ny rapport som bland annat visar att antalet barn och unga som smittas med hiv riskerar att öka med fram , om inte insatserna mot sjukdomen ökar. I är situationen inte lika dramatisk. är minst 7 000 till 8 000 människor i smittade av hiv. Därtill finns ett mörkertal i fråga om hur många som bär på oupptäckt hiv. Det nämns ungefär 1 000 personer, men initierade anser att det kan handla om betydligt fler än så. Betraktat såväl ur denna svenska kontext som i ett internationellt perspektiv är regeringens besparingar på insatser att bekämpa hiv/aids och andra smittsamma sjukdomar ytterst beklaglig. Det förefaller som om regeringen har vidtagit denna halvering av anslaget både utan att först göra en grundläggande analys och dessutom utan dialog med berörda frivilligorganisationer och statliga myndigheter, såsom , landsting och kommuner. Regeringen skriver på sidan 105 i budgetpropositionen för under utgiftsområde 9 att anslaget minskas för angelägna satsningar inom andra områden inom utgiftsområdet. lovar ansvarigt statsråd (S) att ”medel från anslaget inte ska minskas avseende fördelningen av stöd till organisationer, både på regional, lokal och nationell nivå”. Det betyder i klartext att regeringen räknar med att landsting/regioner och kommuner ska göra en annan bedömning och prioritering än vad regeringen gör, också med konsekvenser såsom besparingar på andra vårdområden, till exempel vårdcentraler eller sjukhus. Problemets kärna är att de resurser som organisationer, exempelvis största frivilligorganisation inom hiv/aids Noaks Ark, har sökt och fått riskerar att helt frysa inne kommande år. Detta därför att om kommuner och landsting gör samma prioritering som regeringen – att bekämpning av hiv/aids och andra smittsamma sjukdomar inte har samma angelägenhetsgrad som tidigare – kan inte dessa föreningar fortsätta existera lokalt och regionalt eftersom de medlen är halverade, trots så viktig verksamhet. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilken analys ligger till grund för statsrådets och regeringens halvering av insatserna mot hiv/aids, och på vilket sätt kan statsrådet garantera att landstingens fördelning till lokala och regionala föreningar, samt initiativ såsom sommarkampanjer etcetera, inte avslutas ?
fr · H411421 · 2016-12-01 00:00:00 — Fråga 2016/17:421 Lagföring av utländska chaufförer av (M) till Statsrådet (S) Det är inte acceptabelt att utlandsregistrerade fordon kan köra för fort i och sedan slippa att betala sina böter. måste ställa högre krav på de europeiska länderna så att de får fungerande registersystem för fordon och att man verkligen kan spåra en chaufför som har kört för fort i . kan en chaufför som kör ett utlandsregistrerat fordon köra rakt förbi en fartkamera i en för hög hastighet och sedan ändå slippa att betala böterna. Detta är inte acceptabelt och måste åtgärdas. Vad avser statsrådet att göra för att chaufförer av utlandsregistrerade fordon inte ska kunna smita undan från att betala sina böter?
fr · H411422 · 2016-12-01 00:00:00 — Fråga 2016/17:422 Betalningen av trängselavgifterna av (M) till Statsrådet (S) skickar Transportstyrelsen ut räkningar för trängselavgifter och broavgifter i . Beloppen kan vara mycket låga, exempelvis eller . Det kan inte vara kostnadseffektivt att administrera så låga summor, och det väcker onödig irritation med så små summor på en räkning. Därför bör vi se över möjligheterna att samla ihop beloppen, så att de uppgår till innan en räkning på beloppet skickas ut. Avser statsrådet att ta initiativ till att förändra detta?
fr · H411423 · 2016-12-01 00:00:00 — Fråga 2016/17:423 Förseningsavgiften på trängselskatten av (M) till Statsrådet (S) Den höga straffavgiften på vid en för sen betalning av trängselavgiften anses av de flesta vara alldeles för hög och borde ses över. Avser statsrådet att se över och sänka förseningsavgiften?
fr · H411424 · 2016-12-02 00:00:00 — Fråga 2016/17:424 Förslaget om en reviderad plan för ERTMS av (L) till Statsrådet (S) Införandet av signalsystemet ERTMS syftar till underlätta gränsöverskridande transporter i utpekade järnvägskorridorer inom EU. Dock har implementeringen hindrats av en rad problem av både teknisk och ekonomisk karaktär. Frågan om att sakta ned införandet har aktualiserats på många håll i avvaktan på att de tekniska och finansiella problemen ska lösas. sker en omröstning i den ansvariga kommittén inom EU om den reviderade tidsplanen för ERTMS. är kommittén för det transeuropeiska transportnätet (). Där ingår representanter från alla medlemsstater och från kommissionen. Det förfarande som används är ett granskningsförfarande, vilket innebär att kommittén fattar beslut som sedan påverkar kommissionens ställningstagande. Kritik mot implementeringen av ERTMS har väckts av många aktörer runt om i . Det råder oklarhet om på vilket sätt kritiken beaktats av regeringen och hur avser att agera i den fortsatta hanteringen av reviderade planer för signalsystemet ERTMS, inte minst med anledning av beslutsmöten i närtid. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Hur avser statsrådet och regeringen att agera inom EU med anledning av förslaget om en reviderad plan för införandet av signalsystemet ERTMS sett till de tekniska och ekonomiska implementeringssvårigheterna?
fr · H411425 · 2016-12-02 00:00:00 — Fråga 2016/17:425 Möjligheten att flytta elever som mobbar av (M) till Utbildningsminister (MP) Enligt antimobbningsorganisationen är ca 60 000 barn utsatta för mobbning. har blivit kränkta av en annan elev . Enligt en kartläggning som organisationen gjort är mobbning vanligast i årskurs 3–6. En lagändring 2007 möjliggjorde för kommunerna att flytta en elev som mobbar till en annan skola mot föräldrarnas vilja. Enligt en undersökning som gjorde 2013 var det dock enbart 13 av de 161 kommuner som svarade på enkäten som utnyttjade möjligheten. Den svenska skolan ska vara en trygg och säker plats för alla där man ska ha studiero. Samhället måste ta ett krafttag mot mobbningen i skolan. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utbildningsminister : Avser utbildningsministern att ta några nya initiativ för att motverka mobbning i den svenska skolan och avser utbildningsministern att göra en uppföljning av den lagändring som gjordes 2007 som ger skolorna möjlighet att tillfälligt flytta en elev som mobbar?
fr · H411426 · 2016-12-02 00:00:00 — Fråga 2016/17:426 Miljöpåverkan av läkemedelsanvändningen av (C) till Statsrådet (S) Läkemedelsanvändningen kan bli miljömässigt bättre med lägre miljöpåverkan. gäller att alla nya läkemedel ska miljödeklareras och att företaget ska dokumentera effekter på miljön, men det finns mer att göra. Incitament behövs i flera steg, dels behöver utsläppen från hushållen minska, dels behövs förbättrad vattenreningsteknik; dessutom kan vi arbeta i förebyggande syfte och förbättra miljöstandarden för läkemedel i produktion och handel. Framsteg inom forskning samt ökad kunskap bör kunna leda till omprövningar av läkemedel, speciellt av läkemedel som enkelt skulle kunna bytas ut mot miljömässigt bättre varianter. Ökad medvetenhet om miljöeffekterna genom miljömärkning på läkemedelsförpackningar kan också bidra till att fler lämnar tillbaka gamla läkemedel i stället för att slänga dem eller spola ned dem i toaletten. Därför var det en stor besvikelse att dir. 2016:95 Finansiering, subvention och prissättning av läkemedel inte berör dessa aspekter. I ett dokument på 32 sidor används ordet ”miljö” enbart en gång. När vi talar om att förbättra systemet för finansiering, subvention och prissättning av läkemedel för att skapa en modern hälso- och sjukvård behöver miljöaspekterna av läkemedel inkluderas. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur avser statsrådet att minska miljöpåverkan av läkemedelsanvändningen?
fr · H411427 · 2016-12-02 00:00:00 — Fråga 2016/17:427 Moms på e-böcker av (M) till Finansminister (S) Momsen på digitala böcker är medan alla andra bokformat har 6 procents moms i . Det är EU-lagstiftningen som styr vilka varor och tjänster som medlemsländerna får ha reducerad moms på. Det faktum att digitala böcker har högre moms än alla andra bokformat påverkar förstås konsumentpriset och bidrar till att försvåra för det digitala formatet att få fäste på den svenska bokmarknaden. meddelade att det ska vara möjligt, efter beslut i medlemsstaterna, att ha lika beskattning av e-böcker och traditionella böcker. Finansministern har i svar till mig på en skriftlig fråga menat att frågan om beskattning av digitala böcker och andra medier är viktig för regeringen. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Har ministern och regeringen för avsikt att sänka momsen på e-böcker i syfte att nå en harmoniserad moms på böcker?