ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H412169 · 2016-11-02 00:00:00 — Dnr M2016/02440/Nm Svar på fråga 2016/17:169 av (M) Bostadsbyggande och strandskyddet har frågat mig om jag avser att ta några initiativ för att se till att länsstyrelserna använder den så kallade 300-metersregeln i strandskyddet mer restriktivt. Strandskyddet har återkommit i flera skriftliga frågor och interpellationer sedan jag tillträdde som miljöminister. Vid debatten om interpellation 2016/17:56 av (M) var möjlighet att besluta om utvidgat strandskydd en av de centrala frågorna. Som jag anförde då innebar ändring av strandskyddsreglerna bl.a. att kravet för att få utvidga ett strandskyddsområde skärptes. Utvidgning får endast ske om det behövs för att säkerställa något av strandskyddets syften. Avsikten är att det ska finnas ett tydligt och långsiktigt behov av ett utvidgat strandskydd. I samband med ändringen gavs länsstyrelserna i uppdrag att se över och fatta nya beslut om utvidgade strandskyddsområden i det egna länet för att bättre anpassa dem till strandskyddets båda syften. Enligt analys av resultatet av översynen minskade den totala arealen utvidgat strandskydd för landet som helhet. Regeringen har mot denna bakgrund inte för avsikt att se över länsstyrelsernas möjlighet enligt gällande rätt att utvidga strand-skyddet i ett område utöver om det behövs för att säkerställa något av strandskyddets syften. Däremot anser regeringen att det är dags att se över reglerna om områden för landsbygdsutveckling i strandnära lägen – de s.k. LIS-reglerna. Vi vill se en levande landsbygd som kan utvecklas, som ett attraktivt landskap kan bevaras och värdefulla naturmiljöer skyddas, och bedömer att det finns potential att utveckla LIS-instrumentet i det syftet. Regeringen har därför i budgetpropositionen aviserat att det ska göras en översyn av LIS-reglerna. Syftet med översynen ska vara att ytterligare främja landsbygdsutveckling i områden med god tillgång till stränder utan att de värden som strandskyddet långsiktigt syftar till att skydda riskerar att skadas.
frs · H412174 · 2016-11-02 00:00:00 — Dnr U2016/04523/UH Ministern för högre utbildning och forskning Svar på fråga 2016/17:174 av (L) En rättvis bedömning för elever som går IB-program har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att elever som går IB-program ska få en rättvis bedömning jämfört med elever på vanliga gymnasieprogram. Jag har lämnat likalydande svar på frågor från respektive Boriana . Eftersom fråga gäller samma sak som dessa blir svaret på också denna fråga detsamma. Universitets- och högskolerådet (UHR) är en självständig myndighet, som med stöd av ett bemyndigande i högskoleförordningen, meddelar föreskrifter om meritvärdering av betyg. I detta ingår att ta ställning till hur betyg från utländsk gymnasial utbildning ska värderas för att i konkurrens med betyg från den svenska gymnasieskolan kunna användas för urval till högskolan. Gymnasiereformen 2011 innebar bl.a. en ny betygsskala med fler steg än den som användes tidigare. I den reformerade gymnasieskolan har det blivit svårare än tidigare att få högsta betyg. Utländska betyg har värderats i förhållande till betygsfördelningen i den äldre gymnasieskolan eftersom det tidigare inte har funnits ett tillräckligt stort statistiskt underlag om betygssättningen i den nya gymnasieskolan. finns ett sådant underlag och utifrån det har UHR remitterat ett förslag med syfte att utländska betyg ska värderas i förhållande till aktuell svensk betygsstatistik. UHR har ett klart och tydligt bemyndigande att meddela föreskrifter om hur bl.a. betyg från utländsk gymnasial utbildning ska värderas. För att skaffa ett underlag inför beslut om ändring av föreskrifterna har UHR skickat ut ett förslag på remiss och jag utgår ifrån att myndigheten kommer att beakta sakliga synpunkter på förslaget. Det är UHR som myndighet som har detta ansvar och jag har inte skäl att misstro myndighetens sätt att genomföra sitt uppdrag. I UHR:s uppdrag ligger självklart att så långt som möjligt se till att olika grupper av sökande till högskolan konkurrerar på likvärdiga villkor och att skapa förutsägbarhet för elever som redan inlett en utbildning vad gäller hur deras betyg kommer att värderas.
frs · H412175 · 2016-11-09 00:00:00 — Dnr S2016/06598/FS Folkhälso-, sjukvårds- och idrottsministern Svar på fråga 2016/17:175 av (M) Översyn av lagen om ersättning för fysioterapi har frågat mig om jag avser att ta några initiativ till en översyn av lagen (1993:1652) om ersättning för fysioterapi i syfte att underlätta för privata fysioterapeuter? En viss andel av hälso- och sjukvården bedrivs av privata vårdgivare. De två huvudformerna för att reglera verksamhet som utförs av privata vårdgivare är upprättande av avtal enligt lagen (2007:1091) om offentlig upphandling, , eller enligt lagen (2008:962) om valfrihetssystem, LOV. Utöver dessa två huvudformer kan privatpraktiserande läkare och fysioterapeuter få ersättning för sin verksamhet enligt lagen (1993:1651) om läkarvårdsersättning respektive lagen (1993:1652) om ersättning för fysioterapi, som trädde i kraft . Systemet har utretts tidigare. Regeringen tillsatte en bokstavsutredning vars uppdrag var att analysera vilka åtgärder som är lämpliga och nödvändiga att vidta för att det svenska ersättningssystemet till läkare och sjukgymnaster ska stämma överens med . Analysen skulle även omfatta frågan hur de aktuella läkarna och fysioterapeuterna i ökad utsträckning kan integreras i det övriga hälso- och sjukvårdssystemet. Ett antal frågeställningar kvarstår och bereds tillsammans med angränsande frågor i .
frs · H412176 · 2016-11-02 00:00:00 — Dnr Ju2016/07207/ Svar på fråga 2016/17:176 av (M) Deltidspoliser har frågat mig vilka initiativ jag är beredd att ta gällande möjligheten att införa deltidspoliser. Ombildningen av polisen till en sammanhållen myndighet ska bland annat medföra att polisen kommer närmare medborgarna och blir mer tillgänglig. arbetar intensivt med att omfördela resurser så att det lokala polisarbetet stärks och tillsättning av områdespoliser pågår. I Statskontorets första delrapport om ombildningen konstateras att operativa förmåga på nationell nivå har stärkts. Resurserna kan nu användas mer flexibelt och möjligheterna till samordning har förbättrats. Möjligheten för poliser att arbeta deltid, som en komplettering till dessa åtgärder, är en fråga för att avgöra. Det är myndighetens ansvar att bedöma vilka åtgärder som behöver vidtas för att fullgöra de arbetsuppgifter som myndigheten har och att besluta om hur resurserna ska fördelas. En viktig åtgärd för att ytterligare förbättra polisens förutsättningar är att möjliggöra en utökning av den personella resursen. Regeringen har därför i budgetpropositionen föreslagit att tillförs –2020. Jag kommer även fortsättningsvis att noga följa såväl reformarbetet som att polisen använder sina resurser effektivt och flexibelt.
frs · H412180 · 2016-11-02 00:00:00 — Dnr U2016/04527/UH Ministern för högre utbildning och forskning Svar på fråga 2016/17:180 av (M) Autonomi för högskolor och universitet har frågat mig om det är mitt ställningstagande att det beslut som har fattats för ska betraktas som prejudicerande i händelse av att det finns andra universitet och högskolor som har sin verksamhet förlagd till olika campus och som av strategiska skäl skulle vilja samlokalisera sin verksamhet. Frågeställaren beskriver delar av den interpellationsdebatt om lokalisering som ägde rum . Det hon inte återger är att jag då tydligt framförde att regeringen noga kommer att följa utvecklingen samt att vi kan få anledning att återkomma i frågan. En bärande tanke i denna reform var ökad tillgänglighet och en breddad rekrytering till högre utbildning i landet. har Högskolan genom campus byggt upp ett nära samarbete med det lokala näringslivet inom både utbildning och forskning. Verksamheten i har en tydlig industriprofil och ett nära samarbete med näringslivet. Tack vare Campus finns hela utbildningskedjan i . Riksdag och regering kan välja att bestämma om myndigheters lokalisering om det bedöms vara ändamålsenligt. Om inte riksdag eller regering gör det är en myndighetslokalisering en fråga för myndighetens ledning. har beslutat om universitets och högskolors lokalisering, vilket också regeringen har gjort vid ett antal tillfällen. När myndigheterna själva fattar beslut om sin lokalisering måste beslutet grundas på en helhetssyn. Regeringen har ett samlat ansvar för de effekter enskilda myndighetsbeslut får för staten som helhet, och kan därför besluta om en myndighets lokalisering när det bedömts befogat.
frs · H412181 · 2016-11-07 00:00:00 — Dnr Fi2016/03736/S2 Svar på fråga 2016/17:181 av (M) Ny kemikalieskatt har frågat mig vilka åtgärder och initiativ jag tänker ta för att motverka att skatten på kemikalier i viss elektronik snedvrider konkurrensen och gynnar utländska aktörer på bekostnad av jobben och miljön i . Som nämner har utredningen gjort bedömningen att försäljningen av de produkter som omfattas av skatten kommer att minska . Denna förändring inkluderar förändringen av utländsk e-handel, vilken bedöms öka . Regeringen har inte gjort någon annan bedömning än utredningen i dessa delar. Andra faktorer, såsom kostnader för frakt eller annat i samband med köp från utlandet, spelar i sammanhanget sannolikt större roll för utvecklingen av utländsk e-handel än den föreslagna skatten. Regeringen bedömer därför att den föreslagna skatten endast i liten utsträckning kommer att påverka valet mellan att handla i svenska butiker eller via svensk e-handel respektive att handla från utländsk e-handel. Även de eventuella konsekvenserna för den svenska miljön på grund av ökade transporter torde bli relativt små, och vägs upp av skattens miljö- och hälsofördelar. I sammanhanget kan även nämnas att om ett svenskt bolag flyttar sitt lager utomlands omfattas bolagets försäljning fortfarande av beskattning. skriver också i sin budgetmotion att en kemikalieskatt bör införas.
frs · H412182 · 2016-11-02 00:00:00 — Dnr A2016/01995/ARM Svar på fråga 2016/17:182 av (M) Utstationering har frågat mig på vilka omständigheter och fakta regeringens ställningstagande och agerande när det gäller frågan om ändring av utstationeringsdirektivet grundas. Dagens utstationeringsdirektiv innebär att utstationerade arbetstagare inte kan behandlas på samma sätt som inhemsk arbetskraft vad avser lön och andra anställningsvillkor. Regeringen har därför arbetat hårt för att få till stånd en revidering av utstationeringsdirektivet för att uppnå mer likabehandling mellan utstationerade och inhemska arbetstagare, med respekt för den fria rörligheten av tjänster. direktivförslag, som förhandlas på EU-nivå, innehåller bestämmelser som syftar till just detta. På sedvanligt sätt har det skett överläggning med och om den svenska ståndpunkten. En rättvisare inre marknad kan uppnås om konkurrens mellan företag baseras på produktivitet och effektivitet snarare än lönekostnader och andra arbetsvillkor. Regeringen arbetar på flera fronter för att stärka och utveckla den svenska arbetsmarknadsmodellen, både nationellt och internationellt.
frs · H412183 · 2016-11-02 00:00:00 — Fi2016/03814/K Svar på fråga 2016/17:183 av (L) har frågat mig på vilka omständigheter och fakta jag baserar mitt ställningstagande när det gäller behovet av en reglering av företagens vinster, t.ex. om det finns något land med marknadsekonomi där man med framgång har kunnat införa en vinstbegränsning inom någon bransch. Jag instämmer i att det finns skäl att undersöka hur verksamheten inom ramen för offentligt finansierade välfärdstjänster bedrivs i andra länder som också har helt eller delvis offentligt finansierade välfärdstjänster. Regeringen har därför gett i uppdrag att göra en internationell jämförelse av regler för offentlig finansiering av privat utförda välfärdstjänster och om möjligheten att ta ut vinst. Regeringen kommer att ta del av den när överlämnar sitt delbetänkande . Vad gäller skolväsendet har vi dock redan kunnat konstatera att är unikt bland jämförbara länder att tillåta vinstutdelning för privata ägare till skolor med offentlig finansiering. , som tidigare tillät att skolor drevs med vinstintresse, har förbjudit detta. I vårt grannland blomstrar den fristående skolverksamheten trots att det inte är tillåtet att ta ut vinst. Det talar för att valfrihet är möjlig utan vinstjakt som incitament.
frs · H412185 · 2016-11-02 00:00:00 — Dnr Ju2016/07543/ Svar på fråga 2016/17:185 av (M) Passkontroll har frågat mig vad jag och regeringen gör för att säkerställa att ett system för utprövning av automatisk gränskontroll i kommer på plats så fort som möjligt. Frågor rörande resehandlingar och dokumentsäkerhet är viktiga för regeringen. Av den anledningen genomfördes en lagändring bland annat för att motverka just missbruk av pass och så kallad look-alike-användning. Det finns statistik som talar för att ändringen redan kan ha gett effekt. Som jag har svarat partikollega ser regeringen också positivt på att införa automatiska gater. Tekniken kan bidra till att göra gränskontrollen säkrare, smidigare och mer effektiv. har konstaterat att tekniska förutsättningar för att införa äkthetsverifiering av resehandlingar finns . Ett arbete ska inledas för att testa ansiktsigenkänning vid gränskontroll, vilket senare ska kunna implementeras i automatiserade kontroller. pågår ett europeiskt standardiseringsarbete på området, dels inom ramen för it-byrån och dels genom lagförslagspaketet om smarta gränser. Det gäller bland annat standarder för den biometri som ska användas. Det är därför rimligt att noggrant bevakar utvecklingen av dessa processer innan en långtgående nationell anpassning och investeringar genomförs. Det är av stor betydelse att och Schengenområdet har en säker, effektiv och smidig gränskontroll. Jag kommer därför att fortsätta följa denna fråga noggrant.
frs · H412186 · 2016-11-02 00:00:00 — Dnr N2016/06588/MRT Svar på fråga 2016/17:186 av (C) Besiktningspaketets påverkan på trafiksäkerheten har frågat mig hur jag ser på den i dag årligt återkommande kontrollbesiktningen för att säkerställa funktion och teknik på fordonsflottan och för att inte riskera trafiksäkerheten och den svenska nollvisionen. På EU-nivå antogs 2014 det så kallade ”besiktningspaketet” som består av tre direktiv som reglerar periodisk provning av fordon och tekniska vägkontroller. EU-direktiven ska vara införlivade i samtliga medlemsstater och ska tillämpas . Det förslag som refererar till, om intervall för kontrollbesiktning, ingick som ett delförslag i Transportstyrelsens redovisning av hur besiktningspaketet kan införlivas i svensk rätt. Transportstyrelsens utredning har remitterats till berörda intressenter. Förslagen bereds inom . Regeringen har för avsikt att senast ta ställning till hur besiktningspaketet kommer att införlivas i svensk rätt. Regeringen arbetar för ökad säkerhet och trygghet på vägarna, för minskade utsläpp av växthusgaser och föroreningar samt för en hälsosam miljö. För att ska klara de nationella målsättningarna för säkerhet, miljö och hälsa med utgångspunkt i nollvisionen och miljökvalitetsmålen är det därför viktigt att vi i kontrollerar fordon. Dessa mål kommer att vägas in i regeringens bedömning kring hur besiktningsreglerna bör utformas .
frs · H412187 · 2016-11-03 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:187 av (L) Statsministerns besök i har frågat statsministern om han anser att är en diktatur och om han avser att under sitt besök i ta upp frågor som är kopplade till avsaknaden av yttrandefrihet, mötesfrihet, religionsfrihet, rösträtt och andra grundförutsättningar för ett demokratiskt styresskick. Frågan har överlämnats till mig. Regeringen är oroad över den allvarliga situationen för mänskliga rättigheter i , inte minst användningen av döds- och kroppsstraff, diskriminering av kvinnor och begränsningar av bl. a. yttrande-, religions- och mötesfrihet. Att bekämpa diskriminering och förtryck på grund av bland annat kön är en central fråga i utrikespolitik. Vi tar återkommande upp dessa frågor i vår bilaterala dialog med , liksom i FN och genom EU. Statsministern tog också upp detta under sitt besök i . deltar aktivt inom den universella granskningsmekanism som har inrättats av för mänskliga rättigheter, den så kallade , UPR. Där granskas alla världens länder regelbundet. ställer både frågor och framför rekommendationer till , bland annat med bäring på kvinnor och flickors åtnjutande av de mänskliga rättigheterna, dödsstraffet och civilsamhällets möjlighet att verka i landet.
frs · H412188 · 2016-11-01 00:00:00 — Dnr N2016/06593/PBB Svar på fråga 2016/17:188 av Boriana (M) Bostadssituationen för nyanlända Boriana har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att människor som har fått uppehållstillstånd inte ska tvingas bo i tält eller gymnastiksalar för att ha tak över huvudet. Jag delar Boriana Åbergs bild av att mottagandet av en stor mängd nya invånare kommer att innebära utmaningar på en mängd olika samhällsområden, inte minst vad gäller bostäder. För att fördela dessa utmaningar mera rättvist mellan kommunerna har i bred enighet beslutat om att alla kommuner ska vara med och ta ansvar för mottagandet av nyanlända invandrare och att kommuner som har goda förutsättningar för etablering tar emot fler nyanlända . kommuner har tagit sig an utmaningen med att ordna bostäder åt de nyanlända på många olika sätt. Att hyra eller köpa befintliga bostäder och hyra ut dem till nyanlända, att som ägare till kommunala bostadsbolag besluta om att öka nyproduktionen eller att i egen regi eller genom upphandling uppföra temporära bostäder är några åtgärder som vidtagits. Olika åtgärder för att stimulera kommuninvånarna att hyra ut rum eller hela bostäder till nyanlända förekommer också. Regeringen stödjer kommunerna ekonomiskt på flera olika sätt. Schablonersättningen för mottagande av nyanlända höjdes 2016 per nyanländ. Det generella statsbidraget höjdes genom beslut av med anledning av vårändringsbudgeten 2016. Ett särskilt stöd till kommunerna för ökat bostadsbyggande, som tar hänsyn till mottagandet av nyanlända, fördelas med . Länsstyrelserna har från fått för att stödja kommunernas arbete med att förmedla eller på annat sätt underlätta uthyrning av privatpersoners bostäder. I budgetpropositionen föreslår regeringen att avsätts för detta . Regeringen och de fyra borgerliga partierna har kommit överens om att en översyn ska göras så att krav på byggnader som uppförs eller tas i anspråk med tidsbegränsat bygglov förenklas. Likaså ska möjligheten att ”återbostadisera” lägenheter som används för annat ändamål utan att nybyggnadskraven behöver tillämpas, ses över. Förslag rörande dessa frågor har presenterats av regeringen för de borgerliga partierna. Regeländringarna syftar bl.a. till att underlätta för kommunerna att ordna bostäder för nyanlända.
frs · H412189 · 2016-11-02 00:00:00 — Dnr U2016/04543/UH Ministern för högre utbildning och forskning Svar på fråga 2016/17:189 av (M) Missgynnande av elever på IB-programmet har frågat mig vilka direkta åtgärder jag avser att vidta med anledning av Universitets- och högskolerådets remissförslag om värdering av utländska betyg, som enligt lärare på IB-programmet kan leda till att IB kommer att läggas ned i . har ställt en fråga till mig om rättvis bedömning för elever som går IB-program. Jag har dessutom lämnat likalydande svar på frågor från respektive Boriana . Eftersom fråga i sak inte skiljer sig från de tre föregående blir svaret på också denna fråga detsamma som . Universitets- och högskolerådet (UHR) är en självständig myndighet, som med stöd av ett bemyndigande i högskoleförordningen, meddelar föreskrifter om meritvärdering av betyg. I detta ingår att ta ställning till hur betyg från utländsk gymnasial utbildning ska värderas för att i konkurrens med betyg från den svenska gymnasieskolan kunna användas för urval till högskolan. Gymnasiereformen 2011 innebar bl.a. en ny betygsskala med fler steg än den som användes tidigare. I den reformerade gymnasieskolan har det blivit svårare än tidigare att få högsta betyg. Utländska betyg har värderats i förhållande till betygsfördelningen i den äldre gymnasieskolan eftersom det tidigare inte har funnits ett tillräckligt stort statistiskt underlag om betygssättningen i den nya gymnasieskolan. finns ett sådant underlag och utifrån det har UHR remitterat ett förslag med syfte att utländska betyg ska värderas i förhållande till aktuell svensk betygsstatistik. UHR har ett klart och tydligt bemyndigande att meddela föreskrifter om hur bl.a. betyg från utländsk gymnasial utbildning ska värderas. För att skaffa ett underlag inför beslut om ändring av föreskrifterna har UHR skickat ut ett förslag på remiss och jag utgår ifrån att myndigheten kommer att beakta sakliga synpunkter på förslaget. Det är UHR som myndighet som har detta ansvar och jag har inte skäl att misstro myndighetens sätt att genomföra sitt uppdrag. I UHR:s uppdrag ligger självklart att så långt som möjligt se till att olika grupper av sökande till högskolan konkurrerar på likvärdiga villkor och att skapa förutsägbarhet för elever som redan inlett en utbildning vad gäller hur deras betyg kommer att värderas.
frs · H412191 · 2016-11-02 00:00:00 — Dnr N2016/06592/MRT Svar på fråga 2016/17:191 av (M) Den kommersiella linjebusstrafiken har frågat mig om jag avser att ta några initiativ för att underlätta för den kommersiella linjebusstrafiken för att öka valfriheten för resenärerna. har enligt kollektivtrafiklagen (2010:1065) möjlighet att fritt etablera linjetrafik inom och mellan länsgränser förutsatt att företagets avsikter anmäls till berörda regionala kollektivtrafikmyndigheter och att trafikutbudet rapporteras till ett gemensamt system för trafikantinformation. De regionala kollektivtrafikmyndigheterna har ett helhetsansvar för försörjningen av regional och lokal kollektivtrafik och ska väga ett flertal faktorer i bestämmande av trafikförsörjningsprogram och planeringen av kollektivtrafiken. För detta ändamål ska samråd ske med övriga berörda myndigheter, organisationer, kollektivtrafikföretag samt företrädare för näringsliv och resenärer. Kollektivtrafiklagen reglerar inte i detalj tillgången till infrastruktur för alla kollektivtrafikföretag, däremot gäller konkurrenslagstiftningens generella regler. har i uppdrag utöva tillsyn utifrån konkurrenslagen (2008:579) gentemot privata och offentliga aktörer. Inom ramen för branschsammanslutningen Partnersamverkan för en förbättrad kollektivtrafik har en skriftlig vägledning kring bytespunkter inom kollektivtrafiken tagits fram, där gemensamma principer kring prissättning av infrastrukturkapacitet och konkurrensneutralitet framgår. Regeringen har ekonomiska vårproposition (prop. 2015/16:100) meddelat att det efter beslut om en ny kollektivtrafikförordning i EU finns behov av att se över den svenska kollektivtrafiklagen. Inom ramen för den översynen är det också viktigt att analysera vilka effekter den kollektivtrafiklag som trädde i kraft haft för resenärer och för samhällets kollektivtrafikplanering samt för kostnader avseende detta. Detta arbete bereds inom .