frs · H412471 · 2016-12-21 00:00:00 — Dnr U2016/05471/S Svar på fråga 2016/17:471 av (M) Utbildningsstöd till placerade barn har frågat barn-, äldre- och jämställdhetsminister vilka åtgärder hon avser att vidta för att förbättra stödet och utbildningen till placerade barn och ungdomar. Ansvaret inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Utbildning är viktigt för alla barn och i synnerhet för barn som omhändertagits av samhället. har bl.a. i Social rapport synliggjort att barn som växer upp i samhällets vård löper mycket högre risk för ogynnsam utveckling än övriga barn. De högre riskerna avser bland annat självmordsbenägenhet, allvarlig psykisk ohälsa, försörjningsproblem etc. Vidare framgår att barn som växer i upp samhällets vård lämnar med i genomsnitt mycket lägre betyg än andra barn. Låga eller ofullständiga slutbetyg från årskurs 9 är, enligt , en nyckelfaktor för att förklara de högre riskerna för ogynnsam utveckling senare i livet som finns hos barn som vuxit upp i samhällets vård. Familjehemsplacerade barn går vanligen i en eller fristående skola. Regeringen har beviljat medel till Stiftelsen för nationell samordning av Skolfam och arbete för barns delaktighet . Skolfam är en förebyggande arbetsmodell för att stärka skolresultat i för barn i familjehem. Arbetet drivs i sam-verkan mellan skol- och socialförvaltningarna i de kommuner som arbetar enligt modellen. För att tillförsäkra de barn som placerats i hem för vård eller boende (HVB) rätt till utbildning i den kommunen där HVB-hemmet är beläget infördes det nya bestämmelser i skollagen 2015. Hemkommunen ska ersätta den anordnande kommunen för kostnaderna för elevens utbildning. Enligt Statens skolinspektions granskningar var det tidigare vanligt att barnen fått utbildning i HVB-hemmet, dvs. utanför skolväsendet och av personal utan lärarbehörighet. Eftersom både familjehemsplacerade barn och ungdomar och även barn och ungdomar som är placerade i ett HVB-hem vanligen går i en skola inom skolväsendet omfattas de av de generella reformer som regeringen nu genomför för en mer jämlik skola. Exempel på sådana insatser är statsbidrag för personalförstärkning inom elevhälsan och när det gäller specialpedagogiska insatser (Förordning [2016:400] om statsbidrag för personalförstärkning inom elevhälsan och när det gäller specialpedagogiska insatser och för fortbildning när det gäller sådana insatser). Vidare har regeringen gett i uppdragatt ta fram och genomföra nationella skolutvecklingsprogram. Dessa ska rikta sig till huvudmän och skolor och bestå bl.a. av generella kompetensutvecklingsinsatser för att stödja lärare och annan berörd personal i deras arbete med elever i behov av stöd och särskilt stöd. Utbildningen vid de särskilda ungdomshem som bedriver ingår inte i skolväsendet utan är en särskild utbildningsform som regleras i 24 kap. skollagen (2010:800). Genom propositionen Utbildning för elever i samhällsvård och på sjukhus (prop. 2014/15:43) tog regeringen initiativ till att skärpa kraven på sådan utbildning som äger rum vid särskilda ungdomshem. Skärpningen innebär bl.a. att det ska finnas en elevhälsa och utbildningen ska ledas av en rektor. Skärpningen är viktig för att säkerställa att utbildningen vid de särskilda ungdomshemmen blir rättssäker och likvärdig. Precis som redogör för har genomfört en tillsyn av utbildningen som ges vid särskilda ungdomshem. lyfter fram flera brister i utbildningen som jag ser allvarligt på. (SiS) ska liksom alla andra skolhuvudmän rätta sig efter de beslut som fattar och följa gällande lagstiftning. och Specialpedagogiska skolmyndigheten har haft i uppdrag att utveckla och pröva en samverkansmodell för skolverksamheten vid SiS (SiSam-modellen). Uppdraget som slutredovisades har visat på goda resultat. Regeringen har för avsikt att utreda möjligheterna att anpassa modellen så att den även omfattar barn som är placerade i familjehem, jourhem, i andra hem för vård eller boende och stödboende. Skolväsendet har till uppgift att utjämna skillnader som har sitt ursprung i t.ex. olika uppväxtförhållanden och förutsättningar och ge alla, oavsett bakgrund, lika möjligheter att nå sin fulla potential. En jämlik kunskapsskola kommer att fortsatt vara en prioritering i regeringens kommande satsningar på skolan.