frs · H412447 · 2016-12-14 00:00:00 — Dnr S2016/07546/FS Folkhälso-, sjukvårds- och idrottsministern Svar på fråga 2016/17:447 av (M) Stärkt patienträtt i digitaliseringsstrategin har frågat bostads- och digitaliseringsministern vilka konkreta åtgärder han avser att vidta för att den enskildes rätt till bättre delning av information mellan vård- och omsorgsgivare bättre ska komma till stånd och därmed stärka kvaliteten i välfärden i den kommande digitaliseringsstrategin? Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Inledningsvis vill jag påpeka att ansvaret för sektorsvisa frågor inom regeringens digitaliseringsarbete främst ligger på respektive departement. Svaret på denna fråga berör således sakfrågan i sig och inte digitaliseringsstrategin specifikt. Hälso- och sjukvården har integrerat it-stöd av olika slag i det dagliga arbetet. I princip alla patientjournaler är elektroniska och av alla recept hanteras elektroniskt. I olika undersökningar kritiseras dock hälso- och sjukvårdens it-stöd. Det handlar bl.a. om låg användarvänlighet, att det finns många parallella system och att kompatibiliteten dem emellan är bristfällig. Som ett led i arbetet med att komma till rätta med problemen har regeringen och Kommuner och Landsting (SKL) enats om en vision för e-hälsoarbetet som säger att till 2025 ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens och e-hälsans möjligheter i syfte att underlätta för människor att uppnå en god och jämlik hälsa och välfärd. En särskilt utpekad målgrupp i visionen är givetvis patienterna. Frågor om hantering av och tillgång till relevant information lyfts även upp som ett av tre utvecklingsområden i överenskommelsen mellan regeringen och SKL om stöd till bättre resursutnyttjande i hälso- och sjukvården, den s.k. professionsmiljarden. Fler landsting har angett att man använder medel från professionsmiljarden till viktiga it-investeringar. Informationsöverföring är kopplat till så kallad teknisk interoperabilitet, att system kan kommunicera med varandra för att föra över information. Men om inte också informationen uttrycks på samma sätt är den tekniska interoperabliliteten av begränsat värde. Därför är också den semantiska interoperabiliteten av stor vikt. Där har ett uttalat ansvar för att tillhandahålla begrepp, termer och klassifikationer inom sitt verksamhetsområde. Myndigheten såg över arbetet på detta område och lämnade förslag till regeringen som bereds i . Ytterligare en insats som jag önskar framhålla är det arbete som regeringen gör med den nationella läkemedelslistan. Det övergripande syftet med detta arbete är att yrkesutövare som ordinerar läkemedel, samt vissa andra yrkesutövare som deltar i patientens vård, ska få direktåtkomst till fullständiga uppgifter om patientens ordinerade och uthämtade läkemedel. Kopplat till detta arbete har regeringen gett och i uppdrag att se över vilka författningsändringar som krävs för att elektronisk förskrivning ska bli huvudregel och andra förskrivningssätt bara få användas i angivna undantagssituationer. Sammantaget ser jag att regeringen gör insatser som alla syftar till att underlätta informationshanteringen inom hälso- och sjukvården vilket i slutändan kommer bli till nytta för patienten.